# Jurnalul Oficial C 91/2010

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2010.091.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 91 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 539 aprilie 2010 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2010.091.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 91

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 539 aprilie 2010

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 091/01 | Rata de schimb a monedei euro | 1 |
| 2010/C 091/02 | Rata de schimb a monedei euro | 2 |
| 2010/C 091/03 | Avizul Comitetului Consultativ în materie de concentrări economice adoptat la reuniunea din 11 ianuarie 2010 privind un proiect preliminar de decizie referitor la Cazul COMP/M.5529 – Oracle/Sun Microsystems – Raportor: Estonia | 3 |
| 2010/C 091/04 | Raport final în cazul Oracle/Sun Microsystems COMP/M.5529 | 5 |
| 2010/C 091/05 | Rezumatul Deciziei Comisiei din 21 ianuarie 2010 de declarare a unei concentrări ca fiind compatibilă cu piața comună și cu funcționarea Acordului privind SEE (Cazul COMP/M.5529 – Oracle/Sun Microsystems) [notificat cu numărul C(2010) 142 final]
   (
  1
  ) | 7 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2010/C 091/06 | Informații sintetizate comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 736/2008 al Comisiei privind punerea în aplicare a articolelor 87 și 88 din tratat în ceea ce privește ajutoarele de stat acordate întreprinderilor mici și mijlocii active în producția, prelucrarea și comercializarea produselor pescărești (
  1
  ) | 14 |
| 2010/C 091/07 | Comunicarea Comisiei în temeiul articolului 17 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate – Invitație la licitație pentru operarea de servicii aeriene regulate în conformitate cu obligațiile de serviciu public (
  1
  ) | 15 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2010/C 091/01

Rata de schimb a monedei euro

1

2010/C 091/02

Rata de schimb a monedei euro

2

2010/C 091/03

Avizul Comitetului Consultativ în materie de concentrări economice adoptat la reuniunea din 11 ianuarie 2010 privind un proiect preliminar de decizie referitor la Cazul COMP/M.5529 – Oracle/Sun Microsystems – Raportor: Estonia

3

2010/C 091/04

Raport final în cazul Oracle/Sun Microsystems COMP/M.5529

5

2010/C 091/05

Rezumatul Deciziei Comisiei din 21 ianuarie 2010 de declarare a unei concentrări ca fiind compatibilă cu piața comună și cu funcționarea Acordului privind SEE (Cazul COMP/M.5529 – Oracle/Sun Microsystems) [notificat cu numărul C(2010) 142 final]
   (
  1
  )

[notificat cu numărul C(2010) 142 final]

1

7

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2010/C 091/06

Informații sintetizate comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 736/2008 al Comisiei privind punerea în aplicare a articolelor 87 și 88 din tratat în ceea ce privește ajutoarele de stat acordate întreprinderilor mici și mijlocii active în producția, prelucrarea și comercializarea produselor pescărești (
  1
  )

1

14

2010/C 091/07

Comunicarea Comisiei în temeiul articolului 17 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate – Invitație la licitație pentru operarea de servicii aeriene regulate în conformitate cu obligațiile de serviciu public (
  1
  )

1

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 9.4.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 91/1

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

1 aprilie 2010

2010/C 91/01

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3468 |
| JPY | yen japonez | 126,28 |
| DKK | coroana daneză | 7,4448 |
| GBP | lira sterlină | 0,88485 |
| SEK | coroana suedeză | 9,7288 |
| CHF | franc elvețian | 1,4179 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,0168 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,385 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 264,78 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7089 |
| PLN | zlot polonez | 3,8458 |
| RON | leu românesc nou | 4,1081 |
| TRY | lira turcească | 2,0481 |
| AUD | dolar australian | 1,4685 |
| CAD | dolar canadian | 1,3622 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,4604 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,9129 |
| SGD | dolar Singapore | 1,8826 |
| KRW | won sud-coreean | 1 517,04 |
| ZAR | rand sud-african | 9,8023 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 9,1937 |
| HRK | kuna croată | 7,2638 |
| IDR | rupia indoneziană | 12 249,89 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,3885 |
| PHP | peso Filipine | 60,838 |
| RUB | rubla rusească | 39,5985 |
| THB | baht thailandez | 43,609 |
| BRL | real brazilian | 2,3953 |
| MXN | peso mexican | 16,6195 |
| INR | rupie indiană | 60,202 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3468

JPY

yen japonez

126,28

DKK

coroana daneză

7,4448

GBP

lira sterlină

0,88485

SEK

coroana suedeză

9,7288

CHF

franc elvețian

1,4179

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,0168

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,385

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

264,78

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7089

PLN

zlot polonez

3,8458

RON

leu românesc nou

4,1081

TRY

lira turcească

2,0481

AUD

dolar australian

1,4685

CAD

dolar canadian

1,3622

HKD

dolar Hong Kong

10,4604

NZD

dolar neozeelandez

1,9129

SGD

dolar Singapore

1,8826

KRW

won sud-coreean

1 517,04

ZAR

rand sud-african

9,8023

CNY

yuan renminbi chinezesc

9,1937

HRK

kuna croată

7,2638

IDR

rupia indoneziană

12 249,89

MYR

ringgit Malaiezia

4,3885

PHP

peso Filipine

60,838

RUB

rubla rusească

39,5985

THB

baht thailandez

43,609

BRL

real brazilian

2,3953

MXN

peso mexican

16,6195

INR

rupie indiană

60,202

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 9.4.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 91/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 91/2

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

8 aprilie 2010

2010/C 91/02

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3296 |
| JPY | yen japonez | 123,76 |
| DKK | coroana daneză | 7,4438 |
| GBP | lira sterlină | 0,87500 |
| SEK | coroana suedeză | 9,6785 |
| CHF | franc elvețian | 1,4324 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 7,9505 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9559 |
| CZK | coroana cehă | 25,190 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 268,90 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7068 |
| PLN | zlot polonez | 3,8498 |
| RON | leu românesc nou | 4,1185 |
| TRY | lira turcească | 2,0008 |
| AUD | dolar australian | 1,4394 |
| CAD | dolar canadian | 1,3407 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,3181 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,8935 |
| SGD | dolar Singapore | 1,8561 |
| KRW | won sud-coreean | 1 493,53 |
| ZAR | rand sud-african | 9,7625 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 9,0739 |
| HRK | kuna croată | 7,2650 |
| IDR | rupia indoneziană | 12 060,75 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,2580 |
| PHP | peso Filipine | 59,764 |
| RUB | rubla rusească | 39,1742 |
| THB | baht thailandez | 42,916 |
| BRL | real brazilian | 2,3752 |
| MXN | peso mexican | 16,3839 |
| INR | rupie indiană | 59,1295 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3296

JPY

yen japonez

123,76

DKK

coroana daneză

7,4438

GBP

lira sterlină

0,87500

SEK

coroana suedeză

9,6785

CHF

franc elvețian

1,4324

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

7,9505

BGN

leva bulgărească

1,9559

CZK

coroana cehă

25,190

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

268,90

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7068

PLN

zlot polonez

3,8498

RON

leu românesc nou

4,1185

TRY

lira turcească

2,0008

AUD

dolar australian

1,4394

CAD

dolar canadian

1,3407

HKD

dolar Hong Kong

10,3181

NZD

dolar neozeelandez

1,8935

SGD

dolar Singapore

1,8561

KRW

won sud-coreean

1 493,53

ZAR

rand sud-african

9,7625

CNY

yuan renminbi chinezesc

9,0739

HRK

kuna croată

7,2650

IDR

rupia indoneziană

12 060,75

MYR

ringgit Malaiezia

4,2580

PHP

peso Filipine

59,764

RUB

rubla rusească

39,1742

THB

baht thailandez

42,916

BRL

real brazilian

2,3752

MXN

peso mexican

16,3839

INR

rupie indiană

59,1295

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 9.4.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 91/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 91/3

---

Avizul Comitetului Consultativ în materie de concentrări economice adoptat la reuniunea din 11 ianuarie 2010 privind un proiect preliminar de decizie referitor la Cazul COMP/M.5529 – Oracle/Sun Microsystems

Raportor: Estonia

2010/C 91/03

| 1. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia operațiunea notificată constituie o concentrare în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice. |
| --- | --- |

1.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia operațiunea notificată constituie o concentrare în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice.

| 2. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia concentrarea notificată are o dimensiune comunitară în conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul privind concentrările economice. |
| --- | --- |

2.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia concentrarea notificată are o dimensiune comunitară în conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul privind concentrările economice.

| 3. | În vederea evaluării concentrării notificate, Comitetul consultativ și Comisia convin asupra faptului că piețele relevante ale produsului sunt următoarele:






  (a) | baze de date ce cuprind toate sistemele de gestionare a bazelor de date relaționale; |
| --- | --- | --- |

3.

În vederea evaluării concentrării notificate, Comitetul consultativ și Comisia convin asupra faptului că piețele relevante ale produsului sunt următoarele:

(a)

baze de date ce cuprind toate sistemele de gestionare a bazelor de date relaționale;

| (b) | middleware, cu subsegmentare posibilă, deși definiția exactă a pieței produsului poate fi lăsată deschisă; |
| --- | --- |

(b)

middleware, cu subsegmentare posibilă, deși definiția exactă a pieței produsului poate fi lăsată deschisă;

| (c) | acordarea de licențe pentru drepturile de proprietate intelectuală aferente mediului de dezvoltare Java, deși definiția exactă a pieței produsului poate fi lăsată deschisă. |
| --- | --- |

(c)

acordarea de licențe pentru drepturile de proprietate intelectuală aferente mediului de dezvoltare Java, deși definiția exactă a pieței produsului poate fi lăsată deschisă.

| 4. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia amploarea pieței geografice relevante a produsului este:






  (a) | mondială pentru bazele de date; |
| --- | --- | --- |

4.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia amploarea pieței geografice relevante a produsului este:

(a)

mondială pentru bazele de date;

| (b) | mondială pentru middleware și subsegmentele posibile; |
| --- | --- |

(b)

mondială pentru middleware și subsegmentele posibile;

| (c) | mondială pentru acordarea de licențe pentru drepturile de proprietate intelectuală aferente mediului de dezvoltare Java. |
| --- | --- |

(c)

mondială pentru acordarea de licențe pentru drepturile de proprietate intelectuală aferente mediului de dezvoltare Java.

| 5. | În vederea evaluării concentrării notificate, Comitetul consultativ și Comisia convin asupra faptului că „lotul IT” (IT stack) sau „lotul tehnologic” (technology stack) cuprinde următoarele elemente:






  (i) | soluții de stocare; |
| --- | --- | --- |

5.

În vederea evaluării concentrării notificate, Comitetul consultativ și Comisia convin asupra faptului că „lotul IT” (IT stack) sau „lotul tehnologic” (technology stack) cuprinde următoarele elemente:

(i)

soluții de stocare;

| (ii) | servere; |
| --- | --- |

(ii)

servere;

| (iii) | sisteme de operare; |
| --- | --- |

(iii)

sisteme de operare;

| (iv) | baze de date; |
| --- | --- |

(iv)

baze de date;

| (v) | middleware; |
| --- | --- |

(v)

middleware;

| (vi) | soluții informatice pentru întreprinderi (Enterprise Application Software — EAS). |
| --- | --- |

(vi)

soluții informatice pentru întreprinderi (Enterprise Application Software — EAS).

| 6. | În vederea evaluării concentrării notificate, Comitetul consultativ și Comisia convin asupra faptului că aceasta nu va conduce la împiedicarea semnificativă a concurenței efective pe piața mondială a bazelor de date. O minoritate a membrilor se abține. |
| --- | --- |

6.

În vederea evaluării concentrării notificate, Comitetul consultativ și Comisia convin asupra faptului că aceasta nu va conduce la împiedicarea semnificativă a concurenței efective pe piața mondială a bazelor de date. O minoritate a membrilor se abține.

| 7. | În vederea evaluării concentrării notificate, Comitetul consultativ și Comisia convin asupra faptului că aceasta nu va conduce la împiedicarea semnificativă a concurenței efective pe piața mondială de middleware sau a oricărora din subsegmentele sale. |
| --- | --- |

7.

În vederea evaluării concentrării notificate, Comitetul consultativ și Comisia convin asupra faptului că aceasta nu va conduce la împiedicarea semnificativă a concurenței efective pe piața mondială de middleware sau a oricărora din subsegmentele sale.

| 8. | Comitetul consultativ este de acord cu evaluarea Comisiei potrivit căreia concentrarea notificată nu va conduce la împiedicarea semnificativă a concurenței efective rezultată din posesia drepturilor de proprietate intelectuală aferente mediului de dezvoltare Java de către Oracle, deoarece întreprinderea Oracle nu are nici capacitatea și nici motivația de a bloca accesul concurenților săi pe piața din aval, în materie de middleware sau EAS. |
| --- | --- |

8.

Comitetul consultativ este de acord cu evaluarea Comisiei potrivit căreia concentrarea notificată nu va conduce la împiedicarea semnificativă a concurenței efective rezultată din posesia drepturilor de proprietate intelectuală aferente mediului de dezvoltare Java de către Oracle, deoarece întreprinderea Oracle nu are nici capacitatea și nici motivația de a bloca accesul concurenților săi pe piața din aval, în materie de middleware sau EAS.

| 9. | Comitetul consultativ este de acord cu evaluarea Comisiei potrivit căreia concentrarea notificată nu va conduce la împiedicarea semnificativă a concurenței efective rezultată din prezența entității create în urma concentrării economice în ceea ce privește „stiva IT”. |
| --- | --- |

9.

Comitetul consultativ este de acord cu evaluarea Comisiei potrivit căreia concentrarea notificată nu va conduce la împiedicarea semnificativă a concurenței efective rezultată din prezența entității create în urma concentrării economice în ceea ce privește „stiva IT”.

| 10. | Comitetul consultativ și Comisia sunt de acord să declare concentrarea notificată compatibilă cu piața comună și cu funcționarea Acordului privind SEE, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) și articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul privind concentrările economice și articolul 57 din Acordul privind SEE. O minoritate a membrilor se abține. |
| --- | --- |

10.

Comitetul consultativ și Comisia sunt de acord să declare concentrarea notificată compatibilă cu piața comună și cu funcționarea Acordului privind SEE, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) și articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul privind concentrările economice și articolul 57 din Acordul privind SEE. O minoritate a membrilor se abține.

---

| 9.4.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 91/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 91/5

---

Raport final (1) în cazul Oracle/Sun Microsystems COMP/M.5529

2010/C 91/04

Proiectul de decizie ridică următoarele observații:

Introducere

La data de 30 iulie 2009, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul privind concentrările economice (2), prin care întreprinderea Oracle Corporation, SUA, („Oracle”) notifica propunerea de preluare a controlului întreprinderii Sun Microsystems Inc., SUA, („Sun”), prin achiziționare de acțiuni [articolul 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice].

Etapa a II-a a procedurii

La data de 3 septembrie 2009, Comisia a inițiat procedurile și a trecut la cea de a doua etapă a investigației în temeiul articolului 6 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul privind concentrările economice. Comisia a estimat că această concentrare suscită îndoieli substanțiale în ceea ce privește compatibilitatea cu piața comună. Prin urmare, la data de 9 noiembrie 2009, Comisia a emis o comunicare privind obiecțiunile („CO”). În opinia preliminară a Comisiei, achiziționarea MySQL (deținută de Sun), cea mai mare bază de date liberă (open source database), de către Oracle, cel mai mare și cel mai puternic furnizor de baze de date brevetate (proprietary database), ar afecta semnificativ concurența efectivă pe piața mondială a bazelor de date.

În urma CO și anterior audierii orale, Comisia a trimis Oracle două scrisori de expunere a faptelor, prima fiind trimisă la 30 noiembrie 2009, iar a doua la 8 decembrie 2009, cu termen-limită pentru observații la 7, respectiv 11 decembrie 2009. După obținerea unei prelungiri a termenului-limită, Oracle a prezentat Comisiei observații scrise privind CO, referitoare la prima scrisoare de expunere a faptelor la 3, respectiv 8 decembrie 2009, însă nu a prezentat observații cu privire la cea de-a doua scrisoare.

Zece părți terțe au solicitat admiterea la procedura de concentrare. Dintre acestea, șase au fost admise, au participat și au făcut prezentări la audieri, iar trei dintre acestea au fost admise, însă nu au participat la audierile orale, iar un candidat a fost respins. Candidatul respins nu era un concurent, client sau furnizor, ci o firmă de investiții care deține acțiuni în societăți furnizoare de software. Acest candidat nu are cunoștințe directe cu privire la piața analizată prin prezenta procedură.

Audierea orală

Oracle și-a exercitat dreptul de a fi audiat la data de 10 decembrie 2009 (pe tot parcursul zilei), precum și în dimineața zilei de 11 decembrie 2009. Întreprinderea Sun, precum și șase părți terțe au participat, de asemenea, la audierea orală. Audiența a fost numeroasă și au participat, de asemenea, înalți funcționari de la DG Concurență, precum și din cabinetul comisarului Kroes.

Pe lângă cele trei părți admise, la audiere și-au expus punctul de vedere o serie de angajați ai clienților Oracle. Clienții Oracle nu au solicitat admiterea ca părți terțe, nemanifestând, prin urmare, suficient interes. În consecință, acești angajați și-au expus punctul de vedere în nume personal, iar intervențiile acestora au putut fi luate în considerare numai ca făcând parte din prezentările părților implicate în concentrare.

Audierea a fost instructivă și a inclus dezbateri animate în care s-au angajat părțile implicate în concentrare, părțile terțe, serviciile Comisiei și cele ale statelor membre.

Proiectul de decizie

Proiectul de decizie conchide că, în funcție de balanța probabilităților, tranzacția propusă nu va conduce la crearea unui impediment semnificativ în calea unei concurențe efective pe oricare din piețele relevante. Constatarea ia în considerare caracteristicile specifice ale MySQL ca produs liber, garanțiile anunțate public de Oracle privind întreținerea MySQL ca forță concurențială pe piața bazelor de date, după achiziționarea Sun de către Oracle, precum și măsura în care alte baze de date libere ar putea exercita constrângeri asupra Oracle, împreună cu toate celelalte elemente existente în dosarul Comisiei. Nu i se poate solicita Comisiei realizarea unui test de piață, deoarece aceasta a concluzionat că respectiva concentrare economică nu va ridica probleme de concurență și, prin urmare, nu au fost prezentate măsuri corective în sensul Comunicării privind măsurile corective (3).

Prin urmare, având în vedere cele prezentate mai sus, consider că drepturile părților de a fi audiate au fost respectate.

Bruxelles, 12 ianuarie 2010.

Michael ALBERS

---

(1)  În temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia (2001/462/CE, CECO) a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-auditori în anumite proceduri în domeniul concurenței – JO L 162, 19.6.2001, p. 21.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004, JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

2

(3)  Comunicarea Comisiei privind măsurile corective admisibile în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 și al Regulamentului (CE) nr. 802/2004 al Comisiei, JO C 267, 22.10.2008, p. 1.

3

---

| 9.4.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 91/7 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 91/7

---

Rezumatul Deciziei Comisiei

din 21 ianuarie 2010

de declarare a unei concentrări ca fiind compatibilă cu piața comună și cu funcționarea Acordului privind SEE

(Cazul COMP/M.5529 – Oracle/Sun Microsystems)

[notificat cu numărul C(2010) 142 final]

(Numai textul în limba engleză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 91/05

La 21 ianuarie 2010, Comisia a adoptat o decizie într-un caz de concentrare economică în baza Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi
   (1), în special a articolului 8 alineatul (1) din regulamentul respectiv. O versiune neconfidențială a textului integral al deciziei este disponibilă în versiunea lingvistică autentică a cazului și în limbile de lucru ale Comisiei pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență, la adresa:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_ro.html

I.   PĂRȚILE

| (1) | Oracle Corporation („Oracle” sau „partea care efectuează notificarea”, SUA) este o societate cotată la bursă, care dezvoltă și distribuie soluții informatice pentru întreprinderi și servicii conexe, inclusiv middleware, baze de date și soluții informatice pentru întreprinderi (enterprise application software – EAS). |
| --- | --- |

(1)

Oracle Corporation („Oracle” sau „partea care efectuează notificarea”, SUA) este o societate cotată la bursă, care dezvoltă și distribuie soluții informatice pentru întreprinderi și servicii conexe, inclusiv middleware, baze de date și soluții informatice pentru întreprinderi (enterprise application software – EAS).

| (2) | Sun Microsystems, Inc. („Sun”, SUA) este o societate cotată la bursă care își desfășoară activitatea în domeniul hardware (servere, desktop-uri, microelectronică și dispozitive de stocare), software și servicii conexe, inclusiv sisteme de operare, tehnologie Java, middleware și software pentru baze de date. |
| --- | --- |

(2)

Sun Microsystems, Inc. („Sun”, SUA) este o societate cotată la bursă care își desfășoară activitatea în domeniul hardware (servere, desktop-uri, microelectronică și dispozitive de stocare), software și servicii conexe, inclusiv sisteme de operare, tehnologie Java, middleware și software pentru baze de date.

II.   OPERAȚIUNEA

| (3) | La 30 iulie 2009, Comisia a primit o notificare privind o propunere de concentrare în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 („Regulamentul privind concentrările economice”) prin care întreprinderea Oracle dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi Sun prin achiziționarea de acțiuni. |
| --- | --- |

(3)

La 30 iulie 2009, Comisia a primit o notificare privind o propunere de concentrare în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 („Regulamentul privind concentrările economice”) prin care întreprinderea Oracle dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi Sun prin achiziționarea de acțiuni.

| (4) | Tranzacția propusă constă în achiziționarea de către Oracle a tuturor titlurilor cu drept de vot în cadrul Sun pentru suma de aproximativ 7 400 de milioane USD. Ca urmare a tranzacției propuse, Sun va fi controlată exclusiv de către Oracle. Astfel, operațiunea constituie o concentrare în temeiul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice. Tranzacția propusă are o dimensiune comunitară în temeiul articolului 1 alineatul (2) din Regulamentul privind concentrările economice. |
| --- | --- |

(4)

Tranzacția propusă constă în achiziționarea de către Oracle a tuturor titlurilor cu drept de vot în cadrul Sun pentru suma de aproximativ 7 400 de milioane USD. Ca urmare a tranzacției propuse, Sun va fi controlată exclusiv de către Oracle. Astfel, operațiunea constituie o concentrare în temeiul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice. Tranzacția propusă are o dimensiune comunitară în temeiul articolului 1 alineatul (2) din Regulamentul privind concentrările economice.

III.   REZUMAT

| (5) | După examinarea notificării, Comisia a adoptat la 3 septembrie 2009 o decizie în care a concluzionat că operațiunea intră sub incidența Regulamentului privind concentrările economice și suscită îndoieli substanțiale în ceea ce privește compatibilitatea cu piața comună și funcționarea Acordului privind SEE. Prin urmare, Comisia a decis să inițieze procedura, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul privind concentrările economice. |
| --- | --- |

(5)

După examinarea notificării, Comisia a adoptat la 3 septembrie 2009 o decizie în care a concluzionat că operațiunea intră sub incidența Regulamentului privind concentrările economice și suscită îndoieli substanțiale în ceea ce privește compatibilitatea cu piața comună și funcționarea Acordului privind SEE. Prin urmare, Comisia a decis să inițieze procedura, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul privind concentrările economice.

| (6) | La 9 noiembrie 2009, o comunicare privind obiecțiunile a fost adresată părții care a efectuat notificarea, în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul CE privind concentrările economice. Oracle a răspuns la comunicarea privind obiecțiunile la 3 decembrie 2009. La 10 și 11 decembrie 2009, la solicitarea părții care a efectuat notificarea, a avut loc o audiere. |
| --- | --- |

(6)

La 9 noiembrie 2009, o comunicare privind obiecțiunile a fost adresată părții care a efectuat notificarea, în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul CE privind concentrările economice. Oracle a răspuns la comunicarea privind obiecțiunile la 3 decembrie 2009. La 10 și 11 decembrie 2009, la solicitarea părții care a efectuat notificarea, a avut loc o audiere.

| (7) | Investigația aprofundată a Comisiei a relevat faptul că tranzacția propusă nu ar împiedica în mod semnificativ concurența efectivă pe piața comună sau pe o parte semnificativă a acesteia. |
| --- | --- |

(7)

Investigația aprofundată a Comisiei a relevat faptul că tranzacția propusă nu ar împiedica în mod semnificativ concurența efectivă pe piața comună sau pe o parte semnificativă a acesteia.

| (8) | Prin urmare, Comisia a adoptat o decizie de autorizare în temeiul articolului 8 alineatul (1) din Regulamentul privind concentrările economice la 21 ianuarie 2010. |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare, Comisia a adoptat o decizie de autorizare în temeiul articolului 8 alineatul (1) din Regulamentul privind concentrările economice la 21 ianuarie 2010.

IV.   EXPUNERE DE MOTIVE

A.   BAZE DE DATE

1.   Produsul relevant și piețele geografice

| (9) | Atât Oracle, cât și Sun desfășoară activități în domeniul sistemelor de gestiune a bazelor de date relaționale („RDBMS” sau „baze de date”). Bazele de date sunt programe informatice concepute pentru stocarea, organizarea, analizarea și consultarea informațiilor păstrate în format electronic. |
| --- | --- |

(9)

Atât Oracle, cât și Sun desfășoară activități în domeniul sistemelor de gestiune a bazelor de date relaționale („RDBMS” sau „baze de date”). Bazele de date sunt programe informatice concepute pentru stocarea, organizarea, analizarea și consultarea informațiilor păstrate în format electronic.

| (10) | Bazele de date au un rol important în funcționarea multor întreprinderi și organizații. Acestea sprijină o varietate de aplicații, fie gata de funcționare, fie aplicații interne personalizate, inclusiv aplicații web, prelucrarea tranzacțiilor online („OLTP”), prelucrare analitică online („OLAP”) și depozitarea de date. Bazele de date pot fi, de asemenea, „integrate” într-un alt produs hardware sau software și, prin urmare, nu pot fi vândute ca produs autonom utilizatorului final. |
| --- | --- |

(10)

Bazele de date au un rol important în funcționarea multor întreprinderi și organizații. Acestea sprijină o varietate de aplicații, fie gata de funcționare, fie aplicații interne personalizate, inclusiv aplicații web, prelucrarea tranzacțiilor online („OLTP”), prelucrare analitică online („OLAP”) și depozitarea de date. Bazele de date pot fi, de asemenea, „integrate” într-un alt produs hardware sau software și, prin urmare, nu pot fi vândute ca produs autonom utilizatorului final.

| (11) | Bazele de date fie sunt vândute pe baza drepturilor exclusive, caz în care se percepe o taxă de licență de la client, fie pot fi descărcate gratuit ca produs „liber”, de exemplu în baza așa-numitei licențe GPL. |
| --- | --- |

(11)

Bazele de date fie sunt vândute pe baza drepturilor exclusive, caz în care se percepe o taxă de licență de la client, fie pot fi descărcate gratuit ca produs „liber”, de exemplu în baza așa-numitei licențe GPL.

| (12) | Pentru majoritatea produselor pentru baze de date, Oracle percepe o taxă de licență pentru software-ul de baze de date și oferă un contract de „întreținere” separat. La fel ca în cazul tuturor programelor informatice pentru întreprinderi, taxa de licență este de obicei negociată pornindu-se de la o ofertă de preț și este ajustat pentru toate motivele tipice, precum volumul. |
| --- | --- |

(12)

Pentru majoritatea produselor pentru baze de date, Oracle percepe o taxă de licență pentru software-ul de baze de date și oferă un contract de „întreținere” separat. La fel ca în cazul tuturor programelor informatice pentru întreprinderi, taxa de licență este de obicei negociată pornindu-se de la o ofertă de preț și este ajustat pentru toate motivele tipice, precum volumul.

| (13) | Principalul produs de baze de date al Sun este MySQL, care este disponibil gratuit ca produs liber în baza unei licențe GPL. Veniturile directe sunt obținute de Sun într-o măsură limitată prin intermediul (i) licențelor comerciale pentru clienții care nu doresc să respecte termenii licenței GPL și (ii) prin servicii de asistență. Sun descrie MySQL pe site-ul său internet drept „cea mai cunoscută bază de date liberă din lume”, cu peste 11 milioane de instalări active și 60 000 de descărcări pe zi. |
| --- | --- |

(13)

Principalul produs de baze de date al Sun este MySQL, care este disponibil gratuit ca produs liber în baza unei licențe GPL. Veniturile directe sunt obținute de Sun într-o măsură limitată prin intermediul (i) licențelor comerciale pentru clienții care nu doresc să respecte termenii licenței GPL și (ii) prin servicii de asistență. Sun descrie MySQL pe site-ul său internet drept „cea mai cunoscută bază de date liberă din lume”, cu peste 11 milioane de instalări active și 60 000 de descărcări pe zi.

| (14) | Investigația de piață efectuată de Comisie a indicat faptul că bazele de date sunt produse diferențiate, însă există o continuitate a substituibilității bazelor de date. |
| --- | --- |

(14)

Investigația de piață efectuată de Comisie a indicat faptul că bazele de date sunt produse diferențiate, însă există o continuitate a substituibilității bazelor de date.

| (15) | Comisia a concluzionat că piața relevantă în cazul de față este piața mondială a RDBMS (sau „baze de date”). Având în vedere natura diferită a bazelor de date, Comisia a examinat totuși diversele segmente ale pieței generale a bazelor de date, în scopul evaluării efectelor concurențiale ale tranzacției propuse. |
| --- | --- |

(15)

Comisia a concluzionat că piața relevantă în cazul de față este piața mondială a RDBMS (sau „baze de date”). Având în vedere natura diferită a bazelor de date, Comisia a examinat totuși diversele segmente ale pieței generale a bazelor de date, în scopul evaluării efectelor concurențiale ale tranzacției propuse.

2.   Evaluarea din punctul de vedere al concurenței

| (16) | Comisia a considerat că tranzacția propusă nu ar conduce, în ansamblu, la un impediment semnificativ pentru concurența efectivă pe piața mondială a bazelor de date. |
| --- | --- |

(16)

Comisia a considerat că tranzacția propusă nu ar conduce, în ansamblu, la un impediment semnificativ pentru concurența efectivă pe piața mondială a bazelor de date.

Cotele de piață

| (17) | Piața mondială a bazelor de date avea o dimensiune de aproximativ [20-22] miliarde USD în 2008, în creștere față de [18-20] miliarde USD în 2007. |
| --- | --- |

(17)

Piața mondială a bazelor de date avea o dimensiune de aproximativ [20-22] miliarde USD în 2008, în creștere față de [18-20] miliarde USD în 2007.

| (18) | Gartner și IDC, două firme de cercetare, prezintă următoarele cote de piață mondiale pe baza veniturilor în anul 2008:









  Distribuitori de baze de date | Gartner | IDC |
| --- | --- | --- | --- |
| Venituri
  (în milioane USD) | Cotă de piață | Venituri
  (în milioane USD) | Cotă de piață |
| Oracle | [...] | [40-50] % | [...] | [40-50] % |
| IBM | [...] | [20-30] % | [...] | [20-30] % |
| Microsoft | [...] | [10-20] % | [...] | [10-20] % |
| Sybase | [...] | [0-5] % | [...] | [0-5] % |
| Teradata | [...] | [0-5] % | [...] | [0-5] % |
| Sun (MySQL) | [...] | [0-5] % | [...] | [0-5] % |
| Alții | [...] | [5-10] % | [...] | [5-10] % |
| Total | [18 000-20 000] | 100 % | [20 000-22 000] | 100 % |

(18)

Gartner și IDC, două firme de cercetare, prezintă următoarele cote de piață mondiale pe baza veniturilor în anul 2008:

Distribuitori de baze de date

Gartner

IDC

Venituri

(în milioane USD)

Cotă de piață

Venituri

(în milioane USD)

Cotă de piață

Oracle

[...]

[40-50] %

[...]

[40-50] %

IBM

[...]

[20-30] %

[...]

[20-30] %

Microsoft

[...]

[10-20] %

[...]

[10-20] %

Sybase

[...]

[0-5] %

[...]

[0-5] %

Teradata

[...]

[0-5] %

[...]

[0-5] %

Sun (MySQL)

[...]

[0-5] %

[...]

[0-5] %

Alții

[...]

[5-10] %

[...]

[5-10] %

Total

[18 000-20 000]

100 %

[20 000-22 000]

100 %

| (19) | Piața bazelor de date este foarte concentrată: în 2008, Oracle, IBM și Microsoft controlau împreună aproximativ [80-90] % din piață din punctul de vedere al veniturilor. Cota de piață în funcție de venituri a Oracle este estimată între [40-50] % și [40-50] %. Cota de piață a MySQL, dacă este calculată în funcție de venituri, este foarte redusă. |
| --- | --- |

(19)

Piața bazelor de date este foarte concentrată: în 2008, Oracle, IBM și Microsoft controlau împreună aproximativ [80-90] % din piață din punctul de vedere al veniturilor. Cota de piață în funcție de venituri a Oracle este estimată între [40-50] % și [40-50] %. Cota de piață a MySQL, dacă este calculată în funcție de venituri, este foarte redusă.

| (20) | Cu toate acestea, investigația Comisiei a demonstrat că cotele de piață bazate pe venituri nu reprezintă un indicator adecvat care să reflecte poziția concurențială a MySQL și a altor baze de date libere. Deoarece MySQL este distribuită predominant în baza unei licențe GPL gratuite, majoritatea instalărilor acesteia nu conduc la venituri obținute de către Sun din baze de date. |
| --- | --- |

(20)

Cu toate acestea, investigația Comisiei a demonstrat că cotele de piață bazate pe venituri nu reprezintă un indicator adecvat care să reflecte poziția concurențială a MySQL și a altor baze de date libere. Deoarece MySQL este distribuită predominant în baza unei licențe GPL gratuite, majoritatea instalărilor acesteia nu conduc la venituri obținute de către Sun din baze de date.

| (21) | Pe de altă parte, nu sunt disponibile informații privind dimensiunea totală a pieței bazelor de date în ceea ce privește răspândirea, măsurată de exemplu în număr de utilizatori, licențe active sau instalări active. Potrivit Gartner, MySQL este cea mai răspândită bază de date liberă. Aceasta este a treia bază de date ca răspândire, după Microsoft SQL Server și Oracle, însă înaintea IBM DB2 și Sybase. Potrivit unui sondaj din 2009 efectuat de Evans Data Corporation, o altă firmă de cercetare, MySQL a fost, în ansamblu, baza de date cea mai utilizată de către dezvoltatorii și managerii IT din regiunea EMEA în ultimul an (45,6 %), a doua poziție fiind ocupată de Microsoft SQL Server (48,3 %), iar a treia de Oracle (25,7 %). |
| --- | --- |

(21)

Pe de altă parte, nu sunt disponibile informații privind dimensiunea totală a pieței bazelor de date în ceea ce privește răspândirea, măsurată de exemplu în număr de utilizatori, licențe active sau instalări active. Potrivit Gartner, MySQL este cea mai răspândită bază de date liberă. Aceasta este a treia bază de date ca răspândire, după Microsoft SQL Server și Oracle, însă înaintea IBM DB2 și Sybase. Potrivit unui sondaj din 2009 efectuat de Evans Data Corporation, o altă firmă de cercetare, MySQL a fost, în ansamblu, baza de date cea mai utilizată de către dezvoltatorii și managerii IT din regiunea EMEA în ultimul an (45,6 %), a doua poziție fiind ocupată de Microsoft SQL Server (48,3 %), iar a treia de Oracle (25,7 %).

| (22) | Aceste elemente au indicat faptul că importanța MySQL din punctul de vedere al concurenței este mult mai mare decât o sugerează cota de piață foarte redusă bazată pe venituri. |
| --- | --- |

(22)

Aceste elemente au indicat faptul că importanța MySQL din punctul de vedere al concurenței este mult mai mare decât o sugerează cota de piață foarte redusă bazată pe venituri.

Particularitățile pieței bazelor de date

| (23) | Piața bazelor de date este caracterizată de o anumită variație a prețurilor. O altă trăsătură a pieței software este reprezentată de costurile marginale foarte scăzute pentru licențele software. Acest aspect generează economii de scară semnificative, care oferă distribuitorilor de baze de date stimulente puternice pentru a atinge volume ridicate de vânzări. Economiile ridicate de scară, împreună cu capacitatea semnificativă de a opera o discriminare prin intermediul prețurilor implică faptul că este posibilă existența unei concurențe puternice pentru vânzările către utilizatori cu cerințe mai reduse. |
| --- | --- |

(23)

Piața bazelor de date este caracterizată de o anumită variație a prețurilor. O altă trăsătură a pieței software este reprezentată de costurile marginale foarte scăzute pentru licențele software. Acest aspect generează economii de scară semnificative, care oferă distribuitorilor de baze de date stimulente puternice pentru a atinge volume ridicate de vânzări. Economiile ridicate de scară, împreună cu capacitatea semnificativă de a opera o discriminare prin intermediul prețurilor implică faptul că este posibilă existența unei concurențe puternice pentru vânzările către utilizatori cu cerințe mai reduse.

| (24) | O altă particularitate a pieței bazelor de date din perspectiva clienților este reprezentată de costurile irecuperabile semnificative specifice relației, asociate adoptării unei anumite baze de date, ceea ce are ca rezultat costuri ridicate de trecere la un alt produs. Costurile apar pe măsură ce clientul investește în formarea specifică bazei de date și în dezvoltarea aplicațiilor personalizate pentru respectiva bază de date. Pot apărea obstacole costisitoare din cauza motivelor pe care le are distribuitorul pentru majorarea prețului după ce clientul devine dependent de respectiva bază de date. După ce iau decizia de a lansa o bază de date, clienții trebuie să obțină asistență pe perioade lungi de timp, uneori până la 15 ani. Reputația și fiabilitatea distribuitorilor de baze de date au, prin urmare, o mare importanță pentru clienții bazelor de date. |
| --- | --- |

(24)

O altă particularitate a pieței bazelor de date din perspectiva clienților este reprezentată de costurile irecuperabile semnificative specifice relației, asociate adoptării unei anumite baze de date, ceea ce are ca rezultat costuri ridicate de trecere la un alt produs. Costurile apar pe măsură ce clientul investește în formarea specifică bazei de date și în dezvoltarea aplicațiilor personalizate pentru respectiva bază de date. Pot apărea obstacole costisitoare din cauza motivelor pe care le are distribuitorul pentru majorarea prețului după ce clientul devine dependent de respectiva bază de date. După ce iau decizia de a lansa o bază de date, clienții trebuie să obțină asistență pe perioade lungi de timp, uneori până la 15 ani. Reputația și fiabilitatea distribuitorilor de baze de date au, prin urmare, o mare importanță pentru clienții bazelor de date.

| (25) | Piața bazelor de date, în mod similar cu alte piețe software, este caracterizată de puternice efecte de rețea. Există bariere semnificative în calea accesului pe această piață. |
| --- | --- |

(25)

Piața bazelor de date, în mod similar cu alte piețe software, este caracterizată de puternice efecte de rețea. Există bariere semnificative în calea accesului pe această piață.

Criteriul juridic și aplicarea acestuia la cazul specific

| (26) | În orientările privind evaluarea concentrărilor orizontale se recunoaște că unele întreprinderi, în pofida unei cote de piață relativ scăzute, pot constitui o forță concurențială importantă. O concentrare economică ce implică o astfel de întreprindere poate schimba dinamica concurențială într-o manieră anticoncurențială semnificativă, în special atunci când piața este deja concentrată. |
| --- | --- |

(26)

În orientările privind evaluarea concentrărilor orizontale se recunoaște că unele întreprinderi, în pofida unei cote de piață relativ scăzute, pot constitui o forță concurențială importantă. O concentrare economică ce implică o astfel de întreprindere poate schimba dinamica concurențială într-o manieră anticoncurențială semnificativă, în special atunci când piața este deja concentrată.

| (27) | Prin tranzacția propusă, Oracle, principalul distribuitor de baze de date brevetate, ar prelua MySQL, cea mai importantă bază de date liberă. |
| --- | --- |

(27)

Prin tranzacția propusă, Oracle, principalul distribuitor de baze de date brevetate, ar prelua MySQL, cea mai importantă bază de date liberă.

| (28) | În cadrul investigației sale aprofundate, Comisia a evaluat, prin urmare, natura și gradul de constrângere concurențială exercitat de MySQL înainte de tranzacția propusă, măsura în care această constrângere concurențială ar fi eliminată în urma tranzacției propuse, precum și măsura în care alți concurenți actuali sau potențiali din domeniul bazelor de date libere sau versiuni duplicate (forks) ale MySQL ar înlocui această constrângere concurențială în urma tranzacției propuse. |
| --- | --- |

(28)

În cadrul investigației sale aprofundate, Comisia a evaluat, prin urmare, natura și gradul de constrângere concurențială exercitat de MySQL înainte de tranzacția propusă, măsura în care această constrângere concurențială ar fi eliminată în urma tranzacției propuse, precum și măsura în care alți concurenți actuali sau potențiali din domeniul bazelor de date libere sau versiuni duplicate (forks) ale MySQL ar înlocui această constrângere concurențială în urma tranzacției propuse.

| (29) | Acest caz prezintă particularități clare, în special din cauza naturii libere a MySQL, care a influențat evaluarea pentru fiecare dintre aspectele de mai sus:






  — | în primul rând, Comisia a examinat posibilitatea ca MySQL să exercite o constrângere particulară asupra Oracle și a altor distribuitori de baze de date brevetate din cauza naturii sale libere care o transformă într-o „forță concurențială importantă”; |
| --- | --- | --- |

(29)

Acest caz prezintă particularități clare, în special din cauza naturii libere a MySQL, care a influențat evaluarea pentru fiecare dintre aspectele de mai sus:

—

în primul rând, Comisia a examinat posibilitatea ca MySQL să exercite o constrângere particulară asupra Oracle și a altor distribuitori de baze de date brevetate din cauza naturii sale libere care o transformă într-o „forță concurențială importantă”;

| — | în al doilea rând, deși în orice caz de concentrare economică orizontală se poate presupune că în urma tranzacției propuse două produse anterior concurente nu vor mai concura, fiind deținute de aceeași întreprindere, a fost necesar în scopul acestei decizii să se continue prin evaluarea de către Comisie, ținând seama de natura liberă a MySQL, a măsurii în care Oracle ar putea avea capacitatea și motivația de a degrada sau elimina MySQL după punerea în aplicare a tranzacției propuse; |
| --- | --- |

—

în al doilea rând, deși în orice caz de concentrare economică orizontală se poate presupune că în urma tranzacției propuse două produse anterior concurente nu vor mai concura, fiind deținute de aceeași întreprindere, a fost necesar în scopul acestei decizii să se continue prin evaluarea de către Comisie, ținând seama de natura liberă a MySQL, a măsurii în care Oracle ar putea avea capacitatea și motivația de a degrada sau elimina MySQL după punerea în aplicare a tranzacției propuse;

| — | în al treilea rând, pentru a evalua probabilitatea accesului suficient și în scurt timp al înlocuitorilor în urma tranzacției propuse, evaluarea Comisiei s-a concentrat asupra distribuitorilor liberi rămași, în special PostgreSQL, precum și asupra posibililor nou-intrați reprezentați de versiunile duplicate (forks) ale MySQL; |
| --- | --- |

—

în al treilea rând, pentru a evalua probabilitatea accesului suficient și în scurt timp al înlocuitorilor în urma tranzacției propuse, evaluarea Comisiei s-a concentrat asupra distribuitorilor liberi rămași, în special PostgreSQL, precum și asupra posibililor nou-intrați reprezentați de versiunile duplicate (forks) ale MySQL;

| — | în ceea ce privește atât posibila capacitate și motivație a Oracle de a degrada sau elimina MySQL, cât și probabilitatea accesului suficient și în scurt timp al înlocuitorilor după concentrarea economică propusă, a fost necesar să se țină seama, în lumina particularităților clare ale industriei programelor informatice libere, și de anunțul public făcut de Oracle la 14 decembrie 2009, care a fost transmis Comisiei la 11 decembrie. |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește atât posibila capacitate și motivație a Oracle de a degrada sau elimina MySQL, cât și probabilitatea accesului suficient și în scurt timp al înlocuitorilor după concentrarea economică propusă, a fost necesar să se țină seama, în lumina particularităților clare ale industriei programelor informatice libere, și de anunțul public făcut de Oracle la 14 decembrie 2009, care a fost transmis Comisiei la 11 decembrie.

| (30) | În cadrul investigației sale aprofundate, Comisia a analizat diverse surse de informații, care au cuprins în special un set intern de date al Oracle, HQ Apps (HQ Apps conține comunicările între echipele de vânzări și sediul central Oracle în legătură cu reducerile excepționale oferite de Oracle clienților săi), documentele interne ale Oracle, ale Sun și ale părților terțe, sondaje, precum și informații furnizate de către concurenții și clienții Oracle și MySQL care au răspuns la chestionarele Comisiei. |
| --- | --- |

(30)

În cadrul investigației sale aprofundate, Comisia a analizat diverse surse de informații, care au cuprins în special un set intern de date al Oracle, HQ Apps (HQ Apps conține comunicările între echipele de vânzări și sediul central Oracle în legătură cu reducerile excepționale oferite de Oracle clienților săi), documentele interne ale Oracle, ale Sun și ale părților terțe, sondaje, precum și informații furnizate de către concurenții și clienții Oracle și MySQL care au răspuns la chestionarele Comisiei.

| (31) | În ceea ce privește situația înainte de tranzacția propusă, investigația Comisiei a arătat că MySQL este cea mai mare bază de date liberă. S-a constatat, de asemenea, că MySQL are potențialul de a exercita o constrângere concurențială importantă și din ce în ce mai mare asupra Oracle și a altor distribuitori de baze de date brevetate datorită inter alia arhitecturii sale modulare specifice, modelului său de activitate care are ca rezultat prețuri reduse și absența blocării clienților și al celorlalte puncte forte care derivă din faptul că este o bază de date liberă. Natura acestei constrângeri are, de asemenea, un aspect dinamic, deoarece arhitectura modulară specifică a MySQL favorizează inovarea din partea terților care dezvoltă motoare de stocare consolidând funcțiile MySQL pentru o serie de aplicații specifice cu configurație mai performantă. |
| --- | --- |

(31)

În ceea ce privește situația înainte de tranzacția propusă, investigația Comisiei a arătat că MySQL este cea mai mare bază de date liberă. S-a constatat, de asemenea, că MySQL are potențialul de a exercita o constrângere concurențială importantă și din ce în ce mai mare asupra Oracle și a altor distribuitori de baze de date brevetate datorită inter alia arhitecturii sale modulare specifice, modelului său de activitate care are ca rezultat prețuri reduse și absența blocării clienților și al celorlalte puncte forte care derivă din faptul că este o bază de date liberă. Natura acestei constrângeri are, de asemenea, un aspect dinamic, deoarece arhitectura modulară specifică a MySQL favorizează inovarea din partea terților care dezvoltă motoare de stocare consolidând funcțiile MySQL pentru o serie de aplicații specifice cu configurație mai performantă.

| (32) | Prin urmare, investigația Comisiei a arătat că MySQL are potențialul de a fi o forță concurențială importantă care poate constrânge Oracle în anumite segmente importante [în special întreprinderile mici și mijlocii („IMM”) sau segmentul de bază și unele părți din segmentul produselor integrate]. Cu toate acestea, Comisia a constatat că MySQL nu constrânge în prezent Oracle pe toate segmentele pieței bazelor de date (în special pe segmentul cu configurație performantă). În plus, Oracle va continua să se confrunte cu presiunea concurențială din partea unei serii de alți distribuitori de baze de date brevetate, inclusiv Microsoft, IBM și Sybase. |
| --- | --- |

(32)

Prin urmare, investigația Comisiei a arătat că MySQL are potențialul de a fi o forță concurențială importantă care poate constrânge Oracle în anumite segmente importante [în special întreprinderile mici și mijlocii („IMM”) sau segmentul de bază și unele părți din segmentul produselor integrate]. Cu toate acestea, Comisia a constatat că MySQL nu constrânge în prezent Oracle pe toate segmentele pieței bazelor de date (în special pe segmentul cu configurație performantă). În plus, Oracle va continua să se confrunte cu presiunea concurențială din partea unei serii de alți distribuitori de baze de date brevetate, inclusiv Microsoft, IBM și Sybase.

| (33) | În urma concentrării economice propuse se poate aștepta ca baza de date Oracle și MySQL să nu mai concureze deoarece ar fi oferite de același distribuitor. Au fost exprimate unele motive de îngrijorare potrivit cărora Oracle ar putea să nu mai ofere MySQL în baza unei licențe GPL, ar putea degrada sau stopa dezvoltarea versiunii GPL a MySQL sau ar putea împiedica constrângerea reprezentată de motoarele de stocare ale terților prin modificarea interfeței sau refuzând să acorde distribuitorilor de motoare de stocare licențe comerciale care le-ar permite să comercializeze versiuni brevetate ale motoarelor lor de stocare care lucrează cu MySQL. |
| --- | --- |

(33)

În urma concentrării economice propuse se poate aștepta ca baza de date Oracle și MySQL să nu mai concureze deoarece ar fi oferite de același distribuitor. Au fost exprimate unele motive de îngrijorare potrivit cărora Oracle ar putea să nu mai ofere MySQL în baza unei licențe GPL, ar putea degrada sau stopa dezvoltarea versiunii GPL a MySQL sau ar putea împiedica constrângerea reprezentată de motoarele de stocare ale terților prin modificarea interfeței sau refuzând să acorde distribuitorilor de motoare de stocare licențe comerciale care le-ar permite să comercializeze versiuni brevetate ale motoarelor lor de stocare care lucrează cu MySQL.

| (34) | Cu toate acestea, investigația Comisiei a constatat că probabila capacitate a Oracle de a degrada și elimina MySQL în urma concentrării economice propuse și eventuala motivație în acest sens ar fi restrânse din cauza faptului că MySQL este o bază de date liberă. |
| --- | --- |

(34)

Cu toate acestea, investigația Comisiei a constatat că probabila capacitate a Oracle de a degrada și elimina MySQL în urma concentrării economice propuse și eventuala motivație în acest sens ar fi restrânse din cauza faptului că MySQL este o bază de date liberă.

| (35) | Ca parte a celor zece declarații publice ale Oracle în ceea ce privește utilizatorii, clienții și dezvoltatorii MySQL în urma audierii, Oracle a anunțat că va continua dezvoltarea MySQL și va elabora versiuni ulterioare ale MySQL, inclusiv versiunea 6, disponibilă în baza licenței GPL. De asemenea, Oracle va menține și va consolida periodic arhitectura motoarelor de stocare conectabile ale MySQL (MySQL’s Pluggable Storage Engine Architecture) pentru a permite utilizatorilor flexibilitatea de a alege dintr-un portofoliu de motoare de stocare native și furnizate de terți. De asemenea, Oracle nu va solicita licențe comerciale de la distribuitorii terți de motoare de stocare pentru punerea în aplicare a aplicației de programare a interfețelor disponibile ca parte a arhitecturii motoarelor de stocare conectabile ale MySQL. La încetarea actualului acord OEM (original equipment manufacturers) referitor la MySQL, Oracle va oferi distribuitorilor de motoare de stocare, care în prezent dețin o licență comercială MySQL din partea Sun, o prelungire a acordului acestora în aceleași condiții, pe o perioadă care să nu va depăși data de 10 decembrie 2014. |
| --- | --- |

(35)

Ca parte a celor zece declarații publice ale Oracle în ceea ce privește utilizatorii, clienții și dezvoltatorii MySQL în urma audierii, Oracle a anunțat că va continua dezvoltarea MySQL și va elabora versiuni ulterioare ale MySQL, inclusiv versiunea 6, disponibilă în baza licenței GPL. De asemenea, Oracle va menține și va consolida periodic arhitectura motoarelor de stocare conectabile ale MySQL (MySQL’s Pluggable Storage Engine Architecture) pentru a permite utilizatorilor flexibilitatea de a alege dintr-un portofoliu de motoare de stocare native și furnizate de terți. De asemenea, Oracle nu va solicita licențe comerciale de la distribuitorii terți de motoare de stocare pentru punerea în aplicare a aplicației de programare a interfețelor disponibile ca parte a arhitecturii motoarelor de stocare conectabile ale MySQL. La încetarea actualului acord OEM (original equipment manufacturers) referitor la MySQL, Oracle va oferi distribuitorilor de motoare de stocare, care în prezent dețin o licență comercială MySQL din partea Sun, o prelungire a acordului acestora în aceleași condiții, pe o perioadă care să nu va depăși data de 10 decembrie 2014.

| (36) | Oracle a anunțat că va respecta aceste puncte la nivel mondial până la împlinirea a cinci de ani de la încheierea tranzacției propuse. |
| --- | --- |

(36)

Oracle a anunțat că va respecta aceste puncte la nivel mondial până la împlinirea a cinci de ani de la încheierea tranzacției propuse.

| (37) | În conformitate cu anunțul său public, Oracle a luat deja măsuri pentru punerea în aplicare a unora dintre declarații, expediind imediat scrisori distribuitorilor terți de motoare de stocare prin care a promis modificarea condițiilor contractuale existente prin reproducerea conținutului relevant al anunțului său public. Aceste elemente sunt, prin urmare, obligatorii din punct de vedere legal pentru Oracle. |
| --- | --- |

(37)

În conformitate cu anunțul său public, Oracle a luat deja măsuri pentru punerea în aplicare a unora dintre declarații, expediind imediat scrisori distribuitorilor terți de motoare de stocare prin care a promis modificarea condițiilor contractuale existente prin reproducerea conținutului relevant al anunțului său public. Aceste elemente sunt, prin urmare, obligatorii din punct de vedere legal pentru Oracle.

| (38) | Anunțul public făcut de Oracle nu constituie o măsură corectivă oficială. Comisia are o practică de durată și constantă în ceea ce privește soluțiile necesare în vederea autorizării unei concentrări economice după stabilirea motivelor de îngrijorare privind concurența la finalul investigației. Aceste principii se aplică pe deplin în orice situație în care Comisia identifică motive de îngrijorare privind concurența. Cu toate acestea, situația este diferită atunci când faptele cazului permit Comisiei să ajungă la o concluzie potrivit căreia concentrarea economică nu va ridica motive de îngrijorare privind concurența. |
| --- | --- |

(38)

Anunțul public făcut de Oracle nu constituie o măsură corectivă oficială. Comisia are o practică de durată și constantă în ceea ce privește soluțiile necesare în vederea autorizării unei concentrări economice după stabilirea motivelor de îngrijorare privind concurența la finalul investigației. Aceste principii se aplică pe deplin în orice situație în care Comisia identifică motive de îngrijorare privind concurența. Cu toate acestea, situația este diferită atunci când faptele cazului permit Comisiei să ajungă la o concluzie potrivit căreia concentrarea economică nu va ridica motive de îngrijorare privind concurența.

| (39) | Anunțul public făcut de Oracle la 14 decembrie 2009, adresat publicului larg, în special comunității produselor software libere, și măsurile ulterioare adoptate deja pentru punerea în aplicare a declarațiilor constituie, prin urmare, fapte pe care Comisia a fost nevoită să le ia în considerare, alături de toate celelalte elemente din dosarul său, în evaluarea sa privind posibilul impact al tranzacției asupra pieței bazelor de date. |
| --- | --- |

(39)

Anunțul public făcut de Oracle la 14 decembrie 2009, adresat publicului larg, în special comunității produselor software libere, și măsurile ulterioare adoptate deja pentru punerea în aplicare a declarațiilor constituie, prin urmare, fapte pe care Comisia a fost nevoită să le ia în considerare, alături de toate celelalte elemente din dosarul său, în evaluarea sa privind posibilul impact al tranzacției asupra pieței bazelor de date.

| (40) | Datorită caracteristicilor specifice ale produsului liber MySQL, Comisia a constatat că Oracle va oferi și va consolida în continuare MySQL în baza licenței GPL ulterior tranzacției propuse. În ceea ce privește potențiala constrângere dinamică exercitată de MySQL, există posibilitatea ca declarațiile publice care se adresează distribuitorilor de motoare de stocare să diminueze capacitatea Oracle de a dezavantaja caracteristicile produselor bazate pe MySQL, inclusiv acele produse care concurează pe piață cu bazele de date Oracle. |
| --- | --- |

(40)

Datorită caracteristicilor specifice ale produsului liber MySQL, Comisia a constatat că Oracle va oferi și va consolida în continuare MySQL în baza licenței GPL ulterior tranzacției propuse. În ceea ce privește potențiala constrângere dinamică exercitată de MySQL, există posibilitatea ca declarațiile publice care se adresează distribuitorilor de motoare de stocare să diminueze capacitatea Oracle de a dezavantaja caracteristicile produselor bazate pe MySQL, inclusiv acele produse care concurează pe piață cu bazele de date Oracle.

| (41) | Investigația Comisiei a arătat, de asemenea, că după tranzacția propusă, alte baze de date libere, în special PostgreSQL, au potențialul de a constrânge Oracle într-o măsură semnificativă și, prin urmare, de a înlocui constrângerea concurențială exercitată în prezent de către MySQL într-un interval scurt de timp și în mod suficient. |
| --- | --- |

(41)

Investigația Comisiei a arătat, de asemenea, că după tranzacția propusă, alte baze de date libere, în special PostgreSQL, au potențialul de a constrânge Oracle într-o măsură semnificativă și, prin urmare, de a înlocui constrângerea concurențială exercitată în prezent de către MySQL într-un interval scurt de timp și în mod suficient.

| (42) | În fine, investigația Comisiei a arătat că nu se poate exclude posibilitatea dezvoltării unor versiuni duplicate (forks) ale MySQL care să ajungă să exercite o constrângere asupra Oracle într-o anumită măsură. |
| --- | --- |

(42)

În fine, investigația Comisiei a arătat că nu se poate exclude posibilitatea dezvoltării unor versiuni duplicate (forks) ale MySQL care să ajungă să exercite o constrângere asupra Oracle într-o anumită măsură.

Concluzie

| (43) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că tranzacția propusă nu va conduce la un impediment semnificativ pentru concurența efectivă în ceea ce privește piața mondială a bazelor de date. |
| --- | --- |

(43)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că tranzacția propusă nu va conduce la un impediment semnificativ pentru concurența efectivă în ceea ce privește piața mondială a bazelor de date.

B.   MIDDLEWARE

1.   Piața relevantă a produsului și piața geografică

| (44) | Atât Oracle, cât și Sun desfășoară activități în sectorul middleware. Middleware reprezintă o categorie extinsă de produse informatice care oferă o infrastructură pentru aplicații. |
| --- | --- |

(44)

Atât Oracle, cât și Sun desfășoară activități în sectorul middleware. Middleware reprezintă o categorie extinsă de produse informatice care oferă o infrastructură pentru aplicații.

| (45) | În decizia recentă Oracle/BEA, Comisia a lăsat deschisă definiția pieței produsului, însă a declarat că investigația de piață a confirmat faptul că sectorul middleware ar putea fi împărțit în segmente în funcție de utilizarea finală a produsului. |
| --- | --- |

(45)

În decizia recentă Oracle/BEA, Comisia a lăsat deschisă definiția pieței produsului, însă a declarat că investigația de piață a confirmat faptul că sectorul middleware ar putea fi împărțit în segmente în funcție de utilizarea finală a produsului.

| (46) | În cazul de față, definiția exactă a pieței produsului în ceea ce privește middleware ar putea fi lăsată deschisă, deoarece tranzacția propusă nu a suscitat îndoieli substanțiale în ceea ce privește compatibilitatea acesteia cu piața comună în temeiul oricărei definiții alternative a pieței produsului. |
| --- | --- |

(46)

În cazul de față, definiția exactă a pieței produsului în ceea ce privește middleware ar putea fi lăsată deschisă, deoarece tranzacția propusă nu a suscitat îndoieli substanțiale în ceea ce privește compatibilitatea acesteia cu piața comună în temeiul oricărei definiții alternative a pieței produsului.

| (47) | În ceea ce privește definiția pieței geografice, a fost de necontestat faptul că aceasta este piața mondială. |
| --- | --- |

(47)

În ceea ce privește definiția pieței geografice, a fost de necontestat faptul că aceasta este piața mondială.

2.   Evaluarea din punctul de vedere al concurenței

| (48) | Piața mondială generală a middleware s-a ridicat la aproximativ 9,7 miliarde EUR în 2007. Tabelul de mai jos prezintă estimările IDC în ceea ce privește cotele de piață (în funcție de venituri) ale Oracle, Sun și ale principalilor concurenți ai acestora în anii 2006 și 2007.







  Vânzători | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| IBM | [20-30] % | [20-30] % |
| Oracle | [10-20] % | [10-20] % |
| SWIFT | [0-5] % | [0-5] % |
| Microsoft | [0-5] % | [0-5] % |
| Sterling Commerce | [0-5] % | [0-5] % |
| TIBCO | [0-5] % | [0-5] % |
| Sun | [0-5] % | [0-5] % |
| Alții | [30-40] % | [30-40] % |

(48)

Piața mondială generală a middleware s-a ridicat la aproximativ 9,7 miliarde EUR în 2007. Tabelul de mai jos prezintă estimările IDC în ceea ce privește cotele de piață (în funcție de venituri) ale Oracle, Sun și ale principalilor concurenți ai acestora în anii 2006 și 2007.

Vânzători

2006

2007

IBM

[20-30] %

[20-30] %

Oracle

[10-20] %

[10-20] %

SWIFT

[0-5] %

[0-5] %

Microsoft

[0-5] %

[0-5] %

Sterling Commerce

[0-5] %

[0-5] %

TIBCO

[0-5] %

[0-5] %

Sun

[0-5] %

[0-5] %

Alții

[30-40] %

[30-40] %

| (49) | Analiza de piață a arătat că Sun nu este un actor semnificativ din punct de vedere concurențial în cadrul segmentului general middleware. Majoritatea clienților nu consideră că Oracle și Sun sunt concurenți apropiați în cadrul acestui segment. Piața middleware este concurențială, iar entitatea rezultată în urma concentrării va continua să se confrunte cu concurența din partea unei serii de actori importanți de pe piață. |
| --- | --- |

(49)

Analiza de piață a arătat că Sun nu este un actor semnificativ din punct de vedere concurențial în cadrul segmentului general middleware. Majoritatea clienților nu consideră că Oracle și Sun sunt concurenți apropiați în cadrul acestui segment. Piața middleware este concurențială, iar entitatea rezultată în urma concentrării va continua să se confrunte cu concurența din partea unei serii de actori importanți de pe piață.

| (50) | În ceea ce privește diferitele subsegmente ale sectorului middleware, cotele de piață combinate din 2007 ale Oracle și Sun depășesc 15 % doar în ceea ce privește oferta de (i) middleware pentru servere de aplicații, (ii) portaluri pentru întreprinderi și (iii) middleware pentru integrarea și automatizarea proceselor [mai exact magistrala de servicii pentru întreprinderi (ESB) și software pentru gestionarea proceselor de activitate (BPMS)]. |
| --- | --- |

(50)

În ceea ce privește diferitele subsegmente ale sectorului middleware, cotele de piață combinate din 2007 ale Oracle și Sun depășesc 15 % doar în ceea ce privește oferta de (i) middleware pentru servere de aplicații, (ii) portaluri pentru întreprinderi și (iii) middleware pentru integrarea și automatizarea proceselor [mai exact magistrala de servicii pentru întreprinderi (ESB) și software pentru gestionarea proceselor de activitate (BPMS)].

| (51) | Cota de piață a Oracle în domeniul programelor informatice pentru servere de aplicații este de aproximativ [20-30] %, iar cota de piață a Sun este de [0-5] %. Cota de piață a Oracle în segmentul portalurilor pentru întreprinderi se situează puțin peste [20-30] %, iar creșterea incrementală a cotei de piață a Oracle în urma tranzacției propuse va fi redusă. În segmentul ESB, cota de piață a Oracle este de aproximativ [10-20] %, iar cota de piață a Sun este de aproximativ [5-10] %, ceea ce conduce la o cotă de piață combinată de aproximativ [20-30] %. În segmentul BPMS, cota de piață a Oracle este de aproximativ [10-20] %, în timp ce cota de piață a Sun este de aproximativ [0-5] %. |
| --- | --- |

(51)

Cota de piață a Oracle în domeniul programelor informatice pentru servere de aplicații este de aproximativ [20-30] %, iar cota de piață a Sun este de [0-5] %. Cota de piață a Oracle în segmentul portalurilor pentru întreprinderi se situează puțin peste [20-30] %, iar creșterea incrementală a cotei de piață a Oracle în urma tranzacției propuse va fi redusă. În segmentul ESB, cota de piață a Oracle este de aproximativ [10-20] %, iar cota de piață a Sun este de aproximativ [5-10] %, ceea ce conduce la o cotă de piață combinată de aproximativ [20-30] %. În segmentul BPMS, cota de piață a Oracle este de aproximativ [10-20] %, în timp ce cota de piață a Sun este de aproximativ [0-5] %.

| (52) | De asemenea, în cadrul acestor segmente, cotele de piață rămân moderate (chiar dacă se ține seama de faptul că este posibil ca cifrele raportate în ceea ce privește cota de piață a Sun să nu fie în întregime exacte din cauza faptului că unele dintre produsele din oferta acesteia sunt libere). În plus, produsele Sun nu sunt cele mai apropiate substitute pentru produsele Oracle din aceste segmente, iar segmentele concurează cu mai mulți concurenți mari care sunt activi în aceste segmente. |
| --- | --- |

(52)

De asemenea, în cadrul acestor segmente, cotele de piață rămân moderate (chiar dacă se ține seama de faptul că este posibil ca cifrele raportate în ceea ce privește cota de piață a Sun să nu fie în întregime exacte din cauza faptului că unele dintre produsele din oferta acesteia sunt libere). În plus, produsele Sun nu sunt cele mai apropiate substitute pentru produsele Oracle din aceste segmente, iar segmentele concurează cu mai mulți concurenți mari care sunt activi în aceste segmente.

Concluzie

| (53) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că tranzacția propusă nu va conduce la un impediment semnificativ pentru concurența efectivă în legătură cu piața generală middleware sau oricare dintre posibilele subsegmente ale acesteia. |
| --- | --- |

(53)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că tranzacția propusă nu va conduce la un impediment semnificativ pentru concurența efectivă în legătură cu piața generală middleware sau oricare dintre posibilele subsegmente ale acesteia.

C.   JAVA

1.   Piața relevantă a produsului și piața geografică

| (54) | Java este un „mediu de dezvoltare” care a fost creat de Sun în urmă cu aproximativ 20 de ani. Un mediu de dezvoltare este o platformă software care permite dezvoltatorilor să construiască și să lanseze aplicații software. O caracteristică majoră a mediului de dezvoltare Java este aceea că este „deschis” în sensul că este independent de sistemul de operare sau hardware-ul de bază pe care rulează aplicațiile bazate pe Java. |
| --- | --- |

(54)

Java este un „mediu de dezvoltare” care a fost creat de Sun în urmă cu aproximativ 20 de ani. Un mediu de dezvoltare este o platformă software care permite dezvoltatorilor să construiască și să lanseze aplicații software. O caracteristică majoră a mediului de dezvoltare Java este aceea că este „deschis” în sensul că este independent de sistemul de operare sau hardware-ul de bază pe care rulează aplicațiile bazate pe Java.

| (55) | Deși sunt disponibile aplicații libere pentru multe părți din Java, Sun controlează cele mai importante drepturi de proprietate intelectuală (PI) aferente, pentru care dezvoltatorii software, în special dezvoltatorii de middleware și de soluții informatice pentru întreprinderi (EAS) trebuie să obțină licențe. Prin urmare, Sun controlează un element necesar pentru întreprinderile care dezvoltă software cu limbajul Java. Cel mai important dintre celelalte medii de dezvoltare este .NET, care este proprietatea Microsoft și este un mediu închis, putând fi utilizat doar pentru dezvoltarea de software care funcționează pe baza Windows. |
| --- | --- |

(55)

Deși sunt disponibile aplicații libere pentru multe părți din Java, Sun controlează cele mai importante drepturi de proprietate intelectuală (PI) aferente, pentru care dezvoltatorii software, în special dezvoltatorii de middleware și de soluții informatice pentru întreprinderi (EAS) trebuie să obțină licențe. Prin urmare, Sun controlează un element necesar pentru întreprinderile care dezvoltă software cu limbajul Java. Cel mai important dintre celelalte medii de dezvoltare este .NET, care este proprietatea Microsoft și este un mediu închis, putând fi utilizat doar pentru dezvoltarea de software care funcționează pe baza Windows.

| (56) | Pentru Comisie nu există precedente în ceea ce privește definiția unei piețe a platformelor de dezvoltare. În scopul prezentei decizii, definiția pieței produselor ar putea fi lăsată deschisă, deoarece în segmentul cel mai îngust, care este licențierea drepturilor de proprietate intelectuală pentru JAVA, nu au apărut motive de îngrijorare privind concurența. Licențierea drepturilor PI pentru Java poate fi considerată ca având loc la nivel mondial. |
| --- | --- |

(56)

Pentru Comisie nu există precedente în ceea ce privește definiția unei piețe a platformelor de dezvoltare. În scopul prezentei decizii, definiția pieței produselor ar putea fi lăsată deschisă, deoarece în segmentul cel mai îngust, care este licențierea drepturilor de proprietate intelectuală pentru JAVA, nu au apărut motive de îngrijorare privind concurența. Licențierea drepturilor PI pentru Java poate fi considerată ca având loc la nivel mondial.

2.   Evaluarea din punctul de vedere al concurenței

| (57) | Analiza de piață a confirmat faptul că licențele Java reprezintă un element necesar pentru programatorii de software. Importanța Java este legată de abordarea sa standardizată larg răspândită, care reprezintă factorul-cheie al puterii sale în comparație cu platforma brevetată .NET. |
| --- | --- |

(57)

Analiza de piață a confirmat faptul că licențele Java reprezintă un element necesar pentru programatorii de software. Importanța Java este legată de abordarea sa standardizată larg răspândită, care reprezintă factorul-cheie al puterii sale în comparație cu platforma brevetată .NET.

| (58) | Aparent, orice eventuală strategie de obstrucționare din partea Oracle ar avea un impact limitat asupra concurenților EAS din aval, ținând seama de faptul că dependența acestora de o licență comercială Java este limitată. Pe de altă parte, concurenții Oracle pentru produse middleware au nevoie de licențe comerciale pentru kiturile de compatibilitate pentru tehnologia Java (Java Technology Compatibility Kits – TCK) – fie pentru modificarea codului-sursă al unei implementări de referință, fie pentru implementarea independentă – pentru distribuirea comercială a produselor software care sunt certificate ca respectând specificația platformei Java. Versiunile disponibile gratuit ale implementării produselor middleware J2EE (OpenJDK sau versiunile binare executabile) nu sunt suficiente pentru necesitățile acestora. |
| --- | --- |

(58)

Aparent, orice eventuală strategie de obstrucționare din partea Oracle ar avea un impact limitat asupra concurenților EAS din aval, ținând seama de faptul că dependența acestora de o licență comercială Java este limitată. Pe de altă parte, concurenții Oracle pentru produse middleware au nevoie de licențe comerciale pentru kiturile de compatibilitate pentru tehnologia Java (Java Technology Compatibility Kits – TCK) – fie pentru modificarea codului-sursă al unei implementări de referință, fie pentru implementarea independentă – pentru distribuirea comercială a produselor software care sunt certificate ca respectând specificația platformei Java. Versiunile disponibile gratuit ale implementării produselor middleware J2EE (OpenJDK sau versiunile binare executabile) nu sunt suficiente pentru necesitățile acestora.

| (59) | Capacitatea de a adopta orice strategie de obstrucționare depinde în mod esențial de cadrul juridic și procedural în temeiul căruia operează JCP și care va fi obligatoriu pentru Oracle după tranzacția propusă. |
| --- | --- |

(59)

Capacitatea de a adopta orice strategie de obstrucționare depinde în mod esențial de cadrul juridic și procedural în temeiul căruia operează JCP și care va fi obligatoriu pentru Oracle după tranzacția propusă.

| (60) | Plângerile și informațiile prezentate de respondenți în cadrul investigației de piață s-au bazat pe presupunerea că Oracle, în urma preluării controlului Sun, va „controla” și JCP și, în consecință, licențierea drepturilor PI pentru Java, în special în ceea ce privește TCK. Comisia a evaluat presupunerile formulate de reclamanți în lumina normelor care guvernează JCP și a concluzionat că, în conformitate cu cadrul actual, nu au existat motive pentru a concluziona că entitatea rezultată în urma concentrării va avea capacitatea de a adopta o strategie de obstrucționare. |
| --- | --- |

(60)

Plângerile și informațiile prezentate de respondenți în cadrul investigației de piață s-au bazat pe presupunerea că Oracle, în urma preluării controlului Sun, va „controla” și JCP și, în consecință, licențierea drepturilor PI pentru Java, în special în ceea ce privește TCK. Comisia a evaluat presupunerile formulate de reclamanți în lumina normelor care guvernează JCP și a concluzionat că, în conformitate cu cadrul actual, nu au existat motive pentru a concluziona că entitatea rezultată în urma concentrării va avea capacitatea de a adopta o strategie de obstrucționare.

| (61) | O serie de distribuitori de software și-au exprimat pe parcursul investigației de piață opinia potrivit căreia Oracle va avea, de asemenea, motivația de a obstrucționa accesul la un element necesar prin majorarea costurilor pentru concurenți în ceea ce privește accesul la Java. Aceasta s-a datorat faptului că Oracle are un portofoliu de produse diferit de Sun. Oracle este unul dintre furnizorii principali de baze de date, aplicații middleware și software, iar Java reprezintă un element important, în special pentru aplicațiile middleware și software. |
| --- | --- |

(61)

O serie de distribuitori de software și-au exprimat pe parcursul investigației de piață opinia potrivit căreia Oracle va avea, de asemenea, motivația de a obstrucționa accesul la un element necesar prin majorarea costurilor pentru concurenți în ceea ce privește accesul la Java. Aceasta s-a datorat faptului că Oracle are un portofoliu de produse diferit de Sun. Oracle este unul dintre furnizorii principali de baze de date, aplicații middleware și software, iar Java reprezintă un element important, în special pentru aplicațiile middleware și software.

| (62) | În evaluarea motivației privind strategia de obstrucționare a accesului, Comisia a luat în calcul potențialele beneficii și costuri ale entității concentrate în urma unui astfel de comportament. Obstrucționarea efectivă a accesului integral la Java ar putea avea ca rezultat o reducere a capacității concurenților de a exercita constrângeri concurențiale asupra entității concentrate, deoarece clienții ar putea aprecia mai puțin produsele software care nu sunt compatibile cu Java, indiferent de funcționalitatea acestora. |
| --- | --- |

(62)

În evaluarea motivației privind strategia de obstrucționare a accesului, Comisia a luat în calcul potențialele beneficii și costuri ale entității concentrate în urma unui astfel de comportament. Obstrucționarea efectivă a accesului integral la Java ar putea avea ca rezultat o reducere a capacității concurenților de a exercita constrângeri concurențiale asupra entității concentrate, deoarece clienții ar putea aprecia mai puțin produsele software care nu sunt compatibile cu Java, indiferent de funcționalitatea acestora.

| (63) | Pe de altă parte, costurile pentru entitatea concentrată în urma strategiei de obstrucționare a concurenților sunt potențial semnificative. Prin strategia de obstrucționare, entitatea concentrată ar putea suferi o pierdere (limitată) de venituri corespunzând licențelor Java care sunt acordate în prezent concurenților al căror acces ar fi obstrucționat. Mai important, există șanse ca strategia de obstrucționare să aibă ca rezultat o pierdere a sprijinului de care se bucură Java în prezent în rândul clienților. Această industrie este caracterizată de puternice efecte de rețea care ar fi pierdute odată cu pierderea sprijinului comunității pentru Java. Aceasta ar avea ca rezultat o reducere semnificativă a valorii aplicațiilor compatibile cu Java și chiar a valorii Java în calitate de cadru de dezvoltare a aplicațiilor. Există concurenți semnificativi (de exemplu Microsoft), care nu își fundamentează foarte mult propunerea de valoare pe Java și pe compatibilitatea cu Java și care ar beneficia în urma unei astfel de obstrucționări. Astfel, strategia de obstrucționare și pierderea rezultată în termeni de efecte de rețea ar afecta în mod negativ competitivitatea produselor software din cadrul entității concentrate însăși. În plus, în urma încercărilor de adoptare a unei strategii de obstrucționare în ceea ce privește concurenții, ar putea apărea versiuni duplicate (forks) ale Java, deoarece distribuitorii de software ar apela la alternative. Aceasta ar avea ca rezultat fragmentarea și întreruperea standardului Java, având drept consecință pierderea efectelor de rețea și reducerea în continuare a valorii compatibilității Java pentru aplicații. |
| --- | --- |

(63)

Pe de altă parte, costurile pentru entitatea concentrată în urma strategiei de obstrucționare a concurenților sunt potențial semnificative. Prin strategia de obstrucționare, entitatea concentrată ar putea suferi o pierdere (limitată) de venituri corespunzând licențelor Java care sunt acordate în prezent concurenților al căror acces ar fi obstrucționat. Mai important, există șanse ca strategia de obstrucționare să aibă ca rezultat o pierdere a sprijinului de care se bucură Java în prezent în rândul clienților. Această industrie este caracterizată de puternice efecte de rețea care ar fi pierdute odată cu pierderea sprijinului comunității pentru Java. Aceasta ar avea ca rezultat o reducere semnificativă a valorii aplicațiilor compatibile cu Java și chiar a valorii Java în calitate de cadru de dezvoltare a aplicațiilor. Există concurenți semnificativi (de exemplu Microsoft), care nu își fundamentează foarte mult propunerea de valoare pe Java și pe compatibilitatea cu Java și care ar beneficia în urma unei astfel de obstrucționări. Astfel, strategia de obstrucționare și pierderea rezultată în termeni de efecte de rețea ar afecta în mod negativ competitivitatea produselor software din cadrul entității concentrate însăși. În plus, în urma încercărilor de adoptare a unei strategii de obstrucționare în ceea ce privește concurenții, ar putea apărea versiuni duplicate (forks) ale Java, deoarece distribuitorii de software ar apela la alternative. Aceasta ar avea ca rezultat fragmentarea și întreruperea standardului Java, având drept consecință pierderea efectelor de rețea și reducerea în continuare a valorii compatibilității Java pentru aplicații.

| (64) | În ansamblu, Comisia a concluzionat că este foarte puțin probabil ca beneficiile strategiei de obstrucționare în ceea ce privește accesul la Java să fie mai mari decât costurile unui astfel de comportament pentru entitatea concentrată și că, prin urmare, entitatea concentrată nu va avea niciun motiv să adopte o astfel de strategie. |
| --- | --- |

(64)

În ansamblu, Comisia a concluzionat că este foarte puțin probabil ca beneficiile strategiei de obstrucționare în ceea ce privește accesul la Java să fie mai mari decât costurile unui astfel de comportament pentru entitatea concentrată și că, prin urmare, entitatea concentrată nu va avea niciun motiv să adopte o astfel de strategie.

Concluzie

| (65) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că tranzacția propusă nu va conduce la un impediment semnificativ al concurenței efective în ceea ce privește licențierea drepturilor PI în legătură cu mediul de dezvoltare Java și pe piețele generale în aval pentru middleware și pentru EAS. |
| --- | --- |

(65)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că tranzacția propusă nu va conduce la un impediment semnificativ al concurenței efective în ceea ce privește licențierea drepturilor PI în legătură cu mediul de dezvoltare Java și pe piețele generale în aval pentru middleware și pentru EAS.

D.   LOTUL IT

1.   Piața relevantă a produsului și piața geografică

| (66) | Oracle și Sun desfășoară activități și în alte sectoare ale lotului IT, respectiv piețele serverelor, ale soluțiilor de stocare, sistemelor de operare și EAS. Prin urmare, Comisia a evaluat dacă concentrarea economică ar conduce la un efect negativ vertical sau conglomerat. Definiția exactă a pieței produsului pentru aceste piețe ar putea fi lăsată deschisă. Piețele geografice relevante sunt mondiale. |
| --- | --- |

(66)

Oracle și Sun desfășoară activități și în alte sectoare ale lotului IT, respectiv piețele serverelor, ale soluțiilor de stocare, sistemelor de operare și EAS. Prin urmare, Comisia a evaluat dacă concentrarea economică ar conduce la un efect negativ vertical sau conglomerat. Definiția exactă a pieței produsului pentru aceste piețe ar putea fi lăsată deschisă. Piețele geografice relevante sunt mondiale.

2.   Evaluare din punctul de vedere al concurenței

| (67) | Cotele de piață ale Oracle și Sun (bazate pe IDC) au fost următoarele în 2007: | Oracle | Sun |
| --- | --- | --- | --- |
| Hardware/Servere | — | [10-20] % |
| Sisteme de operare | — | [5-10] % (2006) |
| Baze de date | [40-50] % | [0-5] % |
| Middleware | [10-20] % | [0-5] % |
| Soluții informatice pentru întreprinderi | [5-10] % | — |

(67)

Cotele de piață ale Oracle și Sun (bazate pe IDC) au fost următoarele în 2007:

Oracle

Sun

Hardware/Servere

—

[10-20] %

Sisteme de operare

—

[5-10] % (2006)

Baze de date

[40-50] %

[0-5] %

Middleware

[10-20] %

[0-5] %

Soluții informatice pentru întreprinderi

[5-10] %

—

| (68) | Entitatea concentrată ar fi singura întreprindere alături de IBM care să fie prezentă în toate elementele lotului tehnologic. |
| --- | --- |

(68)

Entitatea concentrată ar fi singura întreprindere alături de IBM care să fie prezentă în toate elementele lotului tehnologic.

| (69) | Comisia a constatat că o strategie de obstrucționare a distribuitorilor concurenți de baze de date în privința accesului la clienții care utilizează sistemul de operare al Sun este puțin probabilă, deoarece cota de piață a Sun în domeniul sistemelor de operare este scăzută, respectiv sub [5-10] %. În fapt, investigația de piață a arătat că majoritatea clienților considerau că Oracle ar putea avea motive pentru a adopta o strategie de obstrucționare. |
| --- | --- |

(69)

Comisia a constatat că o strategie de obstrucționare a distribuitorilor concurenți de baze de date în privința accesului la clienții care utilizează sistemul de operare al Sun este puțin probabilă, deoarece cota de piață a Sun în domeniul sistemelor de operare este scăzută, respectiv sub [5-10] %. În fapt, investigația de piață a arătat că majoritatea clienților considerau că Oracle ar putea avea motive pentru a adopta o strategie de obstrucționare.

| (70) | Comisia a constatat, de asemenea, că este puțin probabil ca Oracle să degradeze interoperabilitatea unuia dintre produsele sale din unul dintre straturile lotului tehnologic cu produse ale concurenților din alte straturi. La fel ca în toate straturile, cu excepția bazelor de date, cota de piață a entității concentrate este limitată, existând puține șanse ca o astfel de practică să aducă beneficii entității concentrate. Acest fapt a fost confirmat de investigația de piață. |
| --- | --- |

(70)

Comisia a constatat, de asemenea, că este puțin probabil ca Oracle să degradeze interoperabilitatea unuia dintre produsele sale din unul dintre straturile lotului tehnologic cu produse ale concurenților din alte straturi. La fel ca în toate straturile, cu excepția bazelor de date, cota de piață a entității concentrate este limitată, existând puține șanse ca o astfel de practică să aducă beneficii entității concentrate. Acest fapt a fost confirmat de investigația de piață.

Concluzie

| (71) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că tranzacția propusă nu va conduce la un impediment semnificativ pentru concurența efectivă cauzat de prezența entității concentrate în lotul IT. |
| --- | --- |

(71)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că tranzacția propusă nu va conduce la un impediment semnificativ pentru concurența efectivă cauzat de prezența entității concentrate în lotul IT.

V.   CONCLUZIE

| (72) | Din motivele menționate mai sus, concluzia deciziei este că tranzacția propusă nu ar împiedica în mod semnificativ concurența efectivă pe piața comună sau pe o parte substanțială a acesteia. |
| --- | --- |

(72)

Din motivele menționate mai sus, concluzia deciziei este că tranzacția propusă nu ar împiedica în mod semnificativ concurența efectivă pe piața comună sau pe o parte substanțială a acesteia.

| (73) | În consecință, Comisia a declarat concentrarea ca fiind compatibilă cu piața comună și cu funcționarea Acordului privind SEE, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) și articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul privind concentrările economice și articolul 57 din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(73)

În consecință, Comisia a declarat concentrarea ca fiind compatibilă cu piața comună și cu funcționarea Acordului privind SEE, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) și articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul privind concentrările economice și articolul 57 din Acordul privind SEE.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 9.4.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 91/14 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 91/14

---

Informații sintetizate comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 736/2008 al Comisiei privind punerea în aplicare a articolelor 87 și 88 din tratat în ceea ce privește ajutoarele de stat acordate întreprinderilor mici și mijlocii active în producția, prelucrarea și comercializarea produselor pescărești

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 91/06

Ajutor nr.: XF 12/09

Statul membru: Italia

Regiunea/Autoritatea care acordă ajutorul: Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia

Direzione centrale risorse agricole, naturali e forestali

Servizio pesca e acquacoltura

Denumirea schemei de ajutoare/denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutor ad hoc: regolamento recante criteri e modalità per l’attuazione degli interventi creditizi in materia di pesca e acquacoltura erogabili ai sensi dell’articolo 5, lettera n) della legge regionale 20 novembre 1982 n. 80

Temeiul juridic: decreto del Presidente della Regione 11 maggio 2009, n. 0125/Pres.

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul schemei sau valoarea ajutorului ad hoc acordat: 412 000 EUR

Intensitatea maximă a ajutoarelor: până la 40 %

Data intrării în vigoare:

Durata schemei de ajutoare sau a ajutorului individual (cel târziu până la 30 iunie 2014); a se indica:

| — | în cadrul schemei: data până la care se poate acorda ajutorul: |
| --- | --- |

—

în cadrul schemei: data până la care se poate acorda ajutorul:

| — | până la 30 iunie 2014 |
| --- | --- |

—

până la 30 iunie 2014

Obiectivul ajutorului: Ajutorul vizează susținerea intervențiilor de creditare în favoarea IMM-urilor din sector pentru construcția, extinderea și modernizarea instalațiilor de acvacultură, pentru investiții în sectorul prelucrării și comercializării și pentru aplicarea unor noi tehnologii în scopul îmbunătățirii condițiilor de mediu și sanitare și a calității produselor.

A se indica articolul sau articolele invocate (articolele 8-24): Articolul 11 „Ajutoare pentru investiții productive în acvacultură” și articolul 16 „Ajutoare pentru prelucrare și comercializare”

Activitatea vizată: Pescuit și acvacultură

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Direzione centrale risorse agricole, naturali e forestali |
| --- |
| Servizio pesca e acquacoltura |
| Via Sabbadini 31 |
| 33100 Udine UD |
| ITALIA |
| Tel. +39 0432555225 |
| Fax +39 0432555140 |
| E-mail: s.pesca.agrifor@regione.fvg.it |

Direzione centrale risorse agricole, naturali e forestali

Servizio pesca e acquacoltura

Via Sabbadini 31

33100 Udine UD

ITALIA

Tel. +39 0432555225

Fax +39 0432555140

E-mail: s.pesca.agrifor@regione.fvg.it

Adresa de Internet la care poate fi consultat textul complet al schemei sau criteriile și condițiile în temeiul cărora se acordă ajutor ad hoc în afara unei scheme de ajutoare: http://arpebur.regione.fvg.it/newbur/visionaBUR?bnum=2009/05/20/20

Justificare: a se indica motivul pentru care s-a instituit o schemă de ajutoare de stat, mai degrabă decât un ajutor în cadrul Fondului European pentru Pescuit: A fost instituită o schemă de ajutoare pentru a pune în aplicare legea regională nr. 80 din 20 noiembrie 1982, care prevede intervenții de creditare în sectorul pescuitului și acvaculturii, ca alternativă la tipurile de ajutoare prevăzute de FEP.

---

| 9.4.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 91/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 91/15

---

Comunicarea Comisiei în temeiul articolului 17 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate

Invitație la licitație pentru operarea de servicii aeriene regulate în conformitate cu obligațiile de serviciu public

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 91/07

| Stat membru | Franța |
| --- | --- |
| Ruta vizată | Le-Puy-en-Velay (Loudes)–Paris (Orly) |
| Perioada de valabilitate a contractului | 14 ianuarie 2011-13 ianuarie 2015 |
| Data limită de depunere a candidaturilor și a ofertelor | Pentru candidaturi (prima etapă): | 8 iunie 2010, (12.00, ora locală) |

Stat membru

Franța

Ruta vizată

Le-Puy-en-Velay (Loudes)–Paris (Orly)

Perioada de valabilitate a contractului

14 ianuarie 2011-13 ianuarie 2015

Data limită de depunere a candidaturilor și a ofertelor

Pentru candidaturi (prima etapă):

8 iunie 2010, (12.00, ora locală)

| | Pentru oferte (etapa a II-a): |
| --- | --- |

Pentru oferte (etapa a II-a):

| | 16 iulie 2010, (12.00, ora locală) |
| --- | --- |

16 iulie 2010, (12.00, ora locală)

Adresa de la care se pot obține textul invitației la licitație, precum și informațiile și/sau documentele pertinente referitoare la licitația publică și la obligația de serviciu public

| Syndicat mixte de gestion de l’aérodrome départemental Le-Puy-en-Velay/Loudes |
| --- |
| Aéroport Le Puy-en-Velay/Loudes |
| 43320 Loudes |
| FRANCE |
| MM. Alain EYRAUD et Pascal REY |
| Tel. +33 471086187 |
| Fax +33 471086640 |
| E-mail: aeroport.le-puy-en-velay@orange.fr |

Syndicat mixte de gestion de l’aérodrome départemental Le-Puy-en-Velay/Loudes

Aéroport Le Puy-en-Velay/Loudes

43320 Loudes

FRANCE

MM. Alain EYRAUD et Pascal REY

Tel. +33 471086187

Fax +33 471086640

E-mail: aeroport.le-puy-en-velay@orange.fr

---