# Jurnalul Oficial C 140/2010

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2010.140.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 140 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5329 mai 2010 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2010.140.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 140

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5329 mai 2010

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Consiliu |
| 2010/C 140/01 | Avizul Consiliului privind programul de convergență actualizat al Estoniei pentru perioada 2009-2013 | 1 |
| 2010/C 140/02 | Avizul Consiliului privind programul de stabilitate actualizat al Franței pentru perioada 2009-2013 | 6 |
| 2010/C 140/03 | Avizul Consiliului privind programul de stabilitate actualizat al Germaniei pentru perioada 2009-2013 | 12 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Consiliu

2010/C 140/01

Avizul Consiliului privind programul de convergență actualizat al Estoniei pentru perioada 2009-2013

1

2010/C 140/02

Avizul Consiliului privind programul de stabilitate actualizat al Franței pentru perioada 2009-2013

6

2010/C 140/03

Avizul Consiliului privind programul de stabilitate actualizat al Germaniei pentru perioada 2009-2013

12

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 140/04 | Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  ) | 18 |
| 2010/C 140/05 | Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu articolele 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene – Cazuri față de care Comisia nu prezintă obiecții (
  1
  ) | 20 |
| 2010/C 140/06 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5843 – Eli Lilly/Certain Animal Health Assets of Pfizer) (
  1
  ) | 21 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2010/C 140/04

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  )

1

18

2010/C 140/05

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu articolele 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene – Cazuri față de care Comisia nu prezintă obiecții (
  1
  )

1

20

2010/C 140/06

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5843 – Eli Lilly/Certain Animal Health Assets of Pfizer) (
  1
  )

1

21

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2010/C 140/07 | Concluziile Consiliului din 25 mai 2010 cu privire la viitoarea revizuire a sistemului mărcilor din Uniunea Europeană | 22 |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 140/08 | Rata de schimb a monedei euro | 24 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2010/C 140/07

Concluziile Consiliului din 25 mai 2010 cu privire la viitoarea revizuire a sistemului mărcilor din Uniunea Europeană

22

Comisia Europeană

2010/C 140/08

Rata de schimb a monedei euro

24

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 140/09 | Ajutor de stat – Spania – Ajutor de stat C 10/10 (ex N 562/09) – Ajutor pentru restructurare în favoarea întreprinderii A NOVO Comlink SL – Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 108 alineatul (2) din TFUE (
  1
  ) | 25 |
| 2010/C 140/10 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5870 – Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia) (
  1
  ) | 33 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2010/C 140/09

Ajutor de stat – Spania – Ajutor de stat C 10/10 (ex N 562/09) – Ajutor pentru restructurare în favoarea întreprinderii A NOVO Comlink SL – Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 108 alineatul (2) din TFUE (
  1
  )

1

25

2010/C 140/10

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5870 – Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia) (
  1
  )

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Consiliu

| 29.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 140/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 140/1

---

AVIZUL CONSILIULUI

privind programul de convergență actualizat al Estoniei pentru perioada 2009-2013

2010/C 140/01

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 26 aprilie 2010, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Estoniei pentru perioada 2009-2013. |
| --- | --- |

(1)

La 26 aprilie 2010, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Estoniei pentru perioada 2009-2013.

| (2) | Economia estonă se află în prezent la stadiul de ieșire dintr-o recesiune severă. În timp ce recesiunea a atras presiuni semnificative asupra finanțelor publice, reorientarea radicală a cererii interne neviabile și creșterea explozivă a pieței imobiliare a condus la o relaxare rapidă a dezechilibrelor interne și externe până atunci foarte accentuate. Având în vedere dezechilibrele macroeconomice substanțiale anterioare recesiunii, acțiunile ample și ferme ale guvernului de a atenua impactul negativ al încetinirii creșterii economice asupra finanțelor publice a fost o reacție prudentă, în conformitate cu planul european de redresare economică. Aceasta a ajutat la atenuarea riscurilor la care se expun sistemele economic, bugetar și financiar și a contribuit la restabilirea competitivității prin ajustarea prețurilor și a nivelului salarial în cadrul economiei. Menținerea unor rezerve monetare robuste pentru sprijinirea stabilității cursului de schimb și promovarea unor politici prudente pentru sectorul financiar, inclusiv aceea de intensificare a cooperării transfrontaliere, au ajutat la evitarea unor evoluții adverse. Nivelurile ridicate ale datoriilor acumulate de către sectorul privat sunt în prezent reduse treptat, dar vor influența, cu toate acestea, redresarea, îngreunând consumul și investițiile. Principalele provocări strategice includ creșterea productivității economiei pentru îmbunătățirea suplimentară a competitivității și progresului către o convergență durabilă și atenuarea riscurilor de pierdere a competențelor ca urmare a șomajului pe termen lung. În termeni mai generali, provocarea economică ar consta în restabilirea creșterii pozitive și durabile, cu evitarea, în același timp, a revenirii unor dezechilibre interne și externe semnificative. În prezent s-a realizat deja o ajustare majoră a finanțelor publice la nivelul de creștere mai coborât estimat pentru anii următori, dar este în continuare necesar să se realizeze progrese suplimentare pe termen mediu. |
| --- | --- |

(2)

Economia estonă se află în prezent la stadiul de ieșire dintr-o recesiune severă. În timp ce recesiunea a atras presiuni semnificative asupra finanțelor publice, reorientarea radicală a cererii interne neviabile și creșterea explozivă a pieței imobiliare a condus la o relaxare rapidă a dezechilibrelor interne și externe până atunci foarte accentuate. Având în vedere dezechilibrele macroeconomice substanțiale anterioare recesiunii, acțiunile ample și ferme ale guvernului de a atenua impactul negativ al încetinirii creșterii economice asupra finanțelor publice a fost o reacție prudentă, în conformitate cu planul european de redresare economică. Aceasta a ajutat la atenuarea riscurilor la care se expun sistemele economic, bugetar și financiar și a contribuit la restabilirea competitivității prin ajustarea prețurilor și a nivelului salarial în cadrul economiei. Menținerea unor rezerve monetare robuste pentru sprijinirea stabilității cursului de schimb și promovarea unor politici prudente pentru sectorul financiar, inclusiv aceea de intensificare a cooperării transfrontaliere, au ajutat la evitarea unor evoluții adverse. Nivelurile ridicate ale datoriilor acumulate de către sectorul privat sunt în prezent reduse treptat, dar vor influența, cu toate acestea, redresarea, îngreunând consumul și investițiile. Principalele provocări strategice includ creșterea productivității economiei pentru îmbunătățirea suplimentară a competitivității și progresului către o convergență durabilă și atenuarea riscurilor de pierdere a competențelor ca urmare a șomajului pe termen lung. În termeni mai generali, provocarea economică ar consta în restabilirea creșterii pozitive și durabile, cu evitarea, în același timp, a revenirii unor dezechilibre interne și externe semnificative. În prezent s-a realizat deja o ajustare majoră a finanțelor publice la nivelul de creștere mai coborât estimat pentru anii următori, dar este în continuare necesar să se realizeze progrese suplimentare pe termen mediu.

| (3) | Deși declinul constatat al PIB-ului real în contextul crizei este în mare măsură ciclic, nivelul PIB-ului potențial a fost la rândul său influențat negativ. De asemenea, criza poate afecta și creșterea potențială pe termen mediu prin investiții mai mici, prin constrângeri asupra accesului la credite și prin creșterea șomajului structural. Mai mult, impactul crizei economice accentuează efectele negative ale îmbătrânirii populației asupra producției potențiale și a sustenabilității finanțelor publice. În acest context va fi esențială accelerarea ritmului reformelor structurale în scopul susținerii creșterii potențiale. Ajustarea economiei către o structură mai durabilă a creșterii, în cadrul căreia exporturile joacă un rol mai important reprezintă o condiție preliminară pentru realizarea acestui obiectiv. În special, având în vedere creșterea ratei șomajului în Estonia, este important să se accelereze punerea în aplicare a unor politici active privind piața forței de muncă, să se asigure o adaptare superioară a sistemului de învățământ și de formare profesională la nevoile pieței forței de muncă și să se investească în educația permanentă. |
| --- | --- |

(3)

Deși declinul constatat al PIB-ului real în contextul crizei este în mare măsură ciclic, nivelul PIB-ului potențial a fost la rândul său influențat negativ. De asemenea, criza poate afecta și creșterea potențială pe termen mediu prin investiții mai mici, prin constrângeri asupra accesului la credite și prin creșterea șomajului structural. Mai mult, impactul crizei economice accentuează efectele negative ale îmbătrânirii populației asupra producției potențiale și a sustenabilității finanțelor publice. În acest context va fi esențială accelerarea ritmului reformelor structurale în scopul susținerii creșterii potențiale. Ajustarea economiei către o structură mai durabilă a creșterii, în cadrul căreia exporturile joacă un rol mai important reprezintă o condiție preliminară pentru realizarea acestui obiectiv. În special, având în vedere creșterea ratei șomajului în Estonia, este important să se accelereze punerea în aplicare a unor politici active privind piața forței de muncă, să se asigure o adaptare superioară a sistemului de învățământ și de formare profesională la nevoile pieței forței de muncă și să se investească în educația permanentă.

| (4) | Scenariul macroeconomic din cadrul programului preconizează că PIB-ul real, după o scădere estimată de 14,5 % în 2009, își va păstra un nivel fix (– 0,1 %) timp de un an, în 2010, urmând ca pentru restul perioadei programului să revină la o rată medie de creștere de 3,7 %.
  Se previzionează o ameliorare treptată a condițiilor ciclice în cursul anului 2010. În ceea ce privește cererea internă, se preconizează o continuare a evoluției acesteia cu efect de frânare asupra redresării în 2010, creșterea urmând a fi generată în principal de ameliorarea cererii externe și de o reorientare în cadrul ciclului stocurilor. Se estimează o îmbunătățire a puterii de acțiune a surselor interne de creștere începând cu 2011. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu se prezintă drept având la bază ipoteze de creștere plauzibile, dar incertitudinile legate de dezvoltările economice rămân ridicate. Previziunile programului pentru inflație se prezintă drept realiste și ipotezele monetare și de curs de schimb se aliniază la celelalte date din scenariul macroeconomic. Procesul de scădere nominală a prețurilor și a salariilor este în plină desfășurare și se preconizează că va continua în 2010, în conformitate cu programul și previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009, deși cu unele diferențe. Având în vedere prăbușirea importurilor ca urmare a recesiunii, deficitul extern până atunci ridicat s-a transformat în excedent, care urmează a se menține pe termen mediu, în conformitate cu estimările, la un nivel mai ridicat decât cel cuprins în previziunile din toamnă ale serviciilor Comisiei, ca urmare a previziunilor mai prudente ale programului cu privire la evoluția cererii interne. Programul previzionează creșterea în continuare a ratei șomajului în 2010 și o scădere a ratei de încadrare în muncă pe întreaga perioadă de programare. |
| --- | --- |

(4)

Scenariul macroeconomic din cadrul programului preconizează că PIB-ul real, după o scădere estimată de 14,5 % în 2009, își va păstra un nivel fix (– 0,1 %) timp de un an, în 2010, urmând ca pentru restul perioadei programului să revină la o rată medie de creștere de 3,7 %.

Se previzionează o ameliorare treptată a condițiilor ciclice în cursul anului 2010. În ceea ce privește cererea internă, se preconizează o continuare a evoluției acesteia cu efect de frânare asupra redresării în 2010, creșterea urmând a fi generată în principal de ameliorarea cererii externe și de o reorientare în cadrul ciclului stocurilor. Se estimează o îmbunătățire a puterii de acțiune a surselor interne de creștere începând cu 2011. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu se prezintă drept având la bază ipoteze de creștere plauzibile, dar incertitudinile legate de dezvoltările economice rămân ridicate. Previziunile programului pentru inflație se prezintă drept realiste și ipotezele monetare și de curs de schimb se aliniază la celelalte date din scenariul macroeconomic. Procesul de scădere nominală a prețurilor și a salariilor este în plină desfășurare și se preconizează că va continua în 2010, în conformitate cu programul și previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009, deși cu unele diferențe. Având în vedere prăbușirea importurilor ca urmare a recesiunii, deficitul extern până atunci ridicat s-a transformat în excedent, care urmează a se menține pe termen mediu, în conformitate cu estimările, la un nivel mai ridicat decât cel cuprins în previziunile din toamnă ale serviciilor Comisiei, ca urmare a previziunilor mai prudente ale programului cu privire la evoluția cererii interne. Programul previzionează creșterea în continuare a ratei șomajului în 2010 și o scădere a ratei de încadrare în muncă pe întreaga perioadă de programare.

| (5) | Strategia generală economică și bugetară a autorităților reflectă încrederea fermă a acestora într-o poziție solidă a finanțelor publice. Estimarea programului pentru deficitul public general în 2009 este de 2,6 % din PIB, nivel foarte apropiat de cel corespunzător anului 2008 (2,7 %). Acest nivel reflectă o consolidare bugetară cuprinzătoare pusă în aplicare în cursul anului 2009, pe fondul unei deteriorări semnificative a situației economice. Consolidarea pusă în aplicare a generat o creștere modestă a venitului nominal, datorată în principal unor venituri nefiscale mai mari și creșterii nivelului unor impozite, cu toate că PIB-ul nominal a suferit o scădere considerabilă. Ca urmare a unor reduceri semnificative ale consumului din sectorul public, cheltuielile au fost, de asemenea, menținute la un nivel comparabil cu cel din 2008. În același timp, o absorbție intensificată a fondurilor structurale ale UE a furnizat un sprijin contraciclic pentru economie.
  Îmbunătățirea soldului structural, și anume soldul ajustat ciclic, exceptând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, calculat în conformitate cu metodologia convenită de comun acord, s-a ridicat la 3,5 % din PIB potrivit programului, ceea ce implică o orientare fiscală deosebit de restrictivă. În același timp, suma totală a măsurilor discreționare puse în aplicare în 2009 indică un efort de consolidare și mai sporit, care reprezintă peste 9 % din PIB. Această diferență poate fi atribuită, în primul rând, faptului că strategia de consolidare s-a bazat în mare măsură pe inversarea creșterii cheltuielilor stabilite anterior în ceea ce privește consumul public și prestațiile sociale; în al doilea rând, efectele negative de compoziție asupra veniturilor fiscale, în special din cauza unei scăderi pronunțate a consumului privat și a cheltuielilor cu salariile; în al treilea rând, din cauza incertitudinilor legate de calculul soldului ajustat ciclic, având în vedere amploarea și caracteristicile recesiunii. În conformitate cu programul, deficitul global al bugetului general va începe să scadă treptat în 2010, ajungând la o poziție de excedent până la sfârșitul perioadei de programare. |
| --- | --- |

(5)

Strategia generală economică și bugetară a autorităților reflectă încrederea fermă a acestora într-o poziție solidă a finanțelor publice. Estimarea programului pentru deficitul public general în 2009 este de 2,6 % din PIB, nivel foarte apropiat de cel corespunzător anului 2008 (2,7 %). Acest nivel reflectă o consolidare bugetară cuprinzătoare pusă în aplicare în cursul anului 2009, pe fondul unei deteriorări semnificative a situației economice. Consolidarea pusă în aplicare a generat o creștere modestă a venitului nominal, datorată în principal unor venituri nefiscale mai mari și creșterii nivelului unor impozite, cu toate că PIB-ul nominal a suferit o scădere considerabilă. Ca urmare a unor reduceri semnificative ale consumului din sectorul public, cheltuielile au fost, de asemenea, menținute la un nivel comparabil cu cel din 2008. În același timp, o absorbție intensificată a fondurilor structurale ale UE a furnizat un sprijin contraciclic pentru economie.

Îmbunătățirea soldului structural, și anume soldul ajustat ciclic, exceptând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, calculat în conformitate cu metodologia convenită de comun acord, s-a ridicat la 3,5 % din PIB potrivit programului, ceea ce implică o orientare fiscală deosebit de restrictivă. În același timp, suma totală a măsurilor discreționare puse în aplicare în 2009 indică un efort de consolidare și mai sporit, care reprezintă peste 9 % din PIB. Această diferență poate fi atribuită, în primul rând, faptului că strategia de consolidare s-a bazat în mare măsură pe inversarea creșterii cheltuielilor stabilite anterior în ceea ce privește consumul public și prestațiile sociale; în al doilea rând, efectele negative de compoziție asupra veniturilor fiscale, în special din cauza unei scăderi pronunțate a consumului privat și a cheltuielilor cu salariile; în al treilea rând, din cauza incertitudinilor legate de calculul soldului ajustat ciclic, având în vedere amploarea și caracteristicile recesiunii. În conformitate cu programul, deficitul global al bugetului general va începe să scadă treptat în 2010, ajungând la o poziție de excedent până la sfârșitul perioadei de programare.

| (6) | Programul preconizează un deficit global de 2,2 % din PIB în 2010. Ameliorarea soldului global față de anul precedent poate fi atribuită în principal impactului corespunzător unui an întreg al măsurilor de consolidare puse în aplicare din a doua jumătate a anului 2009 cu privire la venituri și cheltuieli. În plus, în 2010 au fost puse în aplicare majorări suplimentare la accize, care urmează să genereze, în conformitate cu estimările, o creștere a veniturilor fiscale, cu toate că PIB-ul nominal urmează să înregistreze o scădere de aproximativ 1,25 %. Se previzionează o menținere a cheltuielilor nominale la aproximativ același nivel cu cel din 2009, cu unele creșteri ale investițiilor publice generale, contrabalansate de scăderea în continuare a consumului din sectorul public general; astfel, se înregistrează o creștere ușoară a ponderii cheltuielilor. În general, măsurile suplimentare pentru îmbunătățirea poziției fiscale se ridică la 0,7 % din PIB în 2010, care se adaugă la impactul pe parcursul unui an al deciziilor de consolidare adoptate în a doua jumătate a anului 2009, care se ridică la 2,5 % din PIB. Cu toate acestea, orientarea fiscală planificată, evaluată în conformitate cu modificarea soldului structural, este în mare parte neutră. Discrepanța dintre cele două abordări se explică în parte printr-o dependență crescută față de măsurile cu caracter excepțional și măsurile temporare din cadrul programului, în contextul unor condiții ciclice încă slabe, și poate fi parțial atribuită incertitudinilor sus-menționate legate de calculul soldurilor ajustate ciclic. |
| --- | --- |

(6)

Programul preconizează un deficit global de 2,2 % din PIB în 2010. Ameliorarea soldului global față de anul precedent poate fi atribuită în principal impactului corespunzător unui an întreg al măsurilor de consolidare puse în aplicare din a doua jumătate a anului 2009 cu privire la venituri și cheltuieli. În plus, în 2010 au fost puse în aplicare majorări suplimentare la accize, care urmează să genereze, în conformitate cu estimările, o creștere a veniturilor fiscale, cu toate că PIB-ul nominal urmează să înregistreze o scădere de aproximativ 1,25 %. Se previzionează o menținere a cheltuielilor nominale la aproximativ același nivel cu cel din 2009, cu unele creșteri ale investițiilor publice generale, contrabalansate de scăderea în continuare a consumului din sectorul public general; astfel, se înregistrează o creștere ușoară a ponderii cheltuielilor. În general, măsurile suplimentare pentru îmbunătățirea poziției fiscale se ridică la 0,7 % din PIB în 2010, care se adaugă la impactul pe parcursul unui an al deciziilor de consolidare adoptate în a doua jumătate a anului 2009, care se ridică la 2,5 % din PIB. Cu toate acestea, orientarea fiscală planificată, evaluată în conformitate cu modificarea soldului structural, este în mare parte neutră. Discrepanța dintre cele două abordări se explică în parte printr-o dependență crescută față de măsurile cu caracter excepțional și măsurile temporare din cadrul programului, în contextul unor condiții ciclice încă slabe, și poate fi parțial atribuită incertitudinilor sus-menționate legate de calculul soldurilor ajustate ciclic.

| (7) | Principalul scop al strategiei bugetare pe termen mediu a programului este să realizeze OTM-ul definit în cadrul programului ca sold structural până la sfârșitul perioadei de programare, în 2013, când se previzionează că soldul global și soldul primar vor ajunge în poziția de excedent. Date fiind cele mai recente previziuni și nivelul datoriei, OTM-ul reflectă mai mult decât adecvat obiectivele Pactului de stabilitate și de creștere. Soldul structural calculat în conformitate cu metodologia convenită se va îmbunătăți în conformitate cu programul cu 0,5-1 % din PIB, anual, în perioada 2011-2013. Se previzionează că îmbunătățirea va fi generată în principal de scăderea ponderii cheltuielilor în PIB într-un ritm mai rapid decât a ponderea veniturilor în PIB, urmând a se opera, în conformitate cu estimările, o reducere nominală pentru majoritatea categoriilor de cheltuieli primare în ultimii ani ai programului, în special în ceea ce privește compensațiile pentru angajați și prestațiile sociale. Totuși, programul nu prezintă informații detaliate asupra măsurilor generale în sprijinul consolidării menționate. Dependența de măsurile cu caracter excepțional pentru îndeplinirea obiectivelor bugetare va scădea în 2011 și va dispărea complet în ultimii ani ai programului. Ca urmare a acestei tendințe, precum și a reducerii finanțării disponibile în cadrul perspectivei financiare pentru perioada 2007-2013, se estimează o scădere a cotei veniturilor nefiscale la nivelul valabil pentru 2008 până la sfârșitul perioadei de programare. |
| --- | --- |

(7)

Principalul scop al strategiei bugetare pe termen mediu a programului este să realizeze OTM-ul definit în cadrul programului ca sold structural până la sfârșitul perioadei de programare, în 2013, când se previzionează că soldul global și soldul primar vor ajunge în poziția de excedent. Date fiind cele mai recente previziuni și nivelul datoriei, OTM-ul reflectă mai mult decât adecvat obiectivele Pactului de stabilitate și de creștere. Soldul structural calculat în conformitate cu metodologia convenită se va îmbunătăți în conformitate cu programul cu 0,5-1 % din PIB, anual, în perioada 2011-2013. Se previzionează că îmbunătățirea va fi generată în principal de scăderea ponderii cheltuielilor în PIB într-un ritm mai rapid decât a ponderea veniturilor în PIB, urmând a se opera, în conformitate cu estimările, o reducere nominală pentru majoritatea categoriilor de cheltuieli primare în ultimii ani ai programului, în special în ceea ce privește compensațiile pentru angajați și prestațiile sociale. Totuși, programul nu prezintă informații detaliate asupra măsurilor generale în sprijinul consolidării menționate. Dependența de măsurile cu caracter excepțional pentru îndeplinirea obiectivelor bugetare va scădea în 2011 și va dispărea complet în ultimii ani ai programului. Ca urmare a acestei tendințe, precum și a reducerii finanțării disponibile în cadrul perspectivei financiare pentru perioada 2007-2013, se estimează o scădere a cotei veniturilor nefiscale la nivelul valabil pentru 2008 până la sfârșitul perioadei de programare.

| (8) | Rezultatele bugetare s-ar putea dovedi inferioare previziunilor din cadrul programului pe termen scurt și mediu. După cum s-a remarcat anterior, incertitudinile asociate mediului macroeconomic sunt ample și atrag riscuri bugetare evidente, cu toate că nu există vreun motiv care să îndreptățească ipoteza concentrării acestor riscuri în direcția unei evoluții pozitive sau negative. Pentru 2010 există incertitudini suplimentare generate de dependența de articole instabile. În special, este posibil să nu se realizeze efectiv vânzările estimate de active nefinanciare în valoare totală de 0,5 % din PIB, în timp ce scăderea dividendelor și a cotelor de profit din cadrul companiilor de stat se supune unor decizii administrative și, prin urmare, unor riscuri de punere în aplicare. În plus, nivelul superior estimărilor al veniturilor din impozite în 2009 poate fi în parte atribuit cazurilor foarte frecvente de stocare a mărfurilor supuse accizelor înainte de creșterea impozitelor din ianuarie 2010 și poate atrage un impact negativ de contrabalansare în 2010.
  Având în vedere că dependența de măsuri cu caracter excepțional și alte măsuri temporare scade în ultimii ani ai programului, măsurile structurale de înlocuire a acestora nu sunt detaliate suficient, ceea ce atrage riscuri asupra obiectivelor. Totuși, faptul că, în trecut, autoritățile estone au menținut un echilibru bugetar solid atenuează în parte aceste riscuri. |
| --- | --- |

(8)

Rezultatele bugetare s-ar putea dovedi inferioare previziunilor din cadrul programului pe termen scurt și mediu. După cum s-a remarcat anterior, incertitudinile asociate mediului macroeconomic sunt ample și atrag riscuri bugetare evidente, cu toate că nu există vreun motiv care să îndreptățească ipoteza concentrării acestor riscuri în direcția unei evoluții pozitive sau negative. Pentru 2010 există incertitudini suplimentare generate de dependența de articole instabile. În special, este posibil să nu se realizeze efectiv vânzările estimate de active nefinanciare în valoare totală de 0,5 % din PIB, în timp ce scăderea dividendelor și a cotelor de profit din cadrul companiilor de stat se supune unor decizii administrative și, prin urmare, unor riscuri de punere în aplicare. În plus, nivelul superior estimărilor al veniturilor din impozite în 2009 poate fi în parte atribuit cazurilor foarte frecvente de stocare a mărfurilor supuse accizelor înainte de creșterea impozitelor din ianuarie 2010 și poate atrage un impact negativ de contrabalansare în 2010.

Având în vedere că dependența de măsuri cu caracter excepțional și alte măsuri temporare scade în ultimii ani ai programului, măsurile structurale de înlocuire a acestora nu sunt detaliate suficient, ceea ce atrage riscuri asupra obiectivelor. Totuși, faptul că, în trecut, autoritățile estone au menținut un echilibru bugetar solid atenuează în parte aceste riscuri.

| (9) | Ponderea datoriei publice brute de 7,8 % din PIB în 2009 este cu mult sub valoarea de referință din tratat. Pentru ponderea datoriei se preconizează o creștere la 14,3 % din PIB până la sfârșitul perioadei de programare, atrasă de deficitele publice. În ceea ce privește poziția activelor nete în cadrul bugetului general, se estimează o menținere a acesteia pe întreaga perioadă de programare. |
| --- | --- |

(9)

Ponderea datoriei publice brute de 7,8 % din PIB în 2009 este cu mult sub valoarea de referință din tratat. Pentru ponderea datoriei se preconizează o creștere la 14,3 % din PIB până la sfârșitul perioadei de programare, atrasă de deficitele publice. În ceea ce privește poziția activelor nete în cadrul bugetului general, se estimează o menținere a acesteia pe întreaga perioadă de programare.

| (10) | Previziunile în privința datoriei pe termen mediu, care presupun o revenire treptată a PIB-ului la ratele de creștere prevăzute înainte de criză și o întoarcere a ponderii impozitelor la nivelurile de dinaintea crizei, incluzând creșterea conform previziunilor a cheltuielilor datorate îmbătrânirii populației, arată că strategia bugetară prezentată în program, luată ca atare, fără alte modificări la nivel de politici, este suficientă pentru a stabiliza ponderea datoriei în PIB până în 2020. |
| --- | --- |

(10)

Previziunile în privința datoriei pe termen mediu, care presupun o revenire treptată a PIB-ului la ratele de creștere prevăzute înainte de criză și o întoarcere a ponderii impozitelor la nivelurile de dinaintea crizei, incluzând creșterea conform previziunilor a cheltuielilor datorate îmbătrânirii populației, arată că strategia bugetară prezentată în program, luată ca atare, fără alte modificări la nivel de politici, este suficientă pentru a stabiliza ponderea datoriei în PIB până în 2020.

| (11) | Pe termen lung, impactul îmbătrânirii demografice asupra bugetului este în mod semnificativ mai mic decât media din UE. Nivelul actual al datoriei brute se situează la un nivel foarte scăzut în Estonia, iar menținerea unor finanțe publice solide, în conformitate cu planurile bugetare de pe parcursul perioadei de programare, ar contribui la limitarea riscurilor privind sustenabilitatea acestora, care au fost estimate drept reduse în cadrul Raportului Comisiei privind sustenabilitatea din 2009 (3). |
| --- | --- |

(11)

Pe termen lung, impactul îmbătrânirii demografice asupra bugetului este în mod semnificativ mai mic decât media din UE. Nivelul actual al datoriei brute se situează la un nivel foarte scăzut în Estonia, iar menținerea unor finanțe publice solide, în conformitate cu planurile bugetare de pe parcursul perioadei de programare, ar contribui la limitarea riscurilor privind sustenabilitatea acestora, care au fost estimate drept reduse în cadrul Raportului Comisiei privind sustenabilitatea din 2009 (3).

| (12) | Cadrul bugetar are la bază o normă a soldului nominal pentru poziția bugetului public general. Norma a constituit o ancoră pe termen lung a politicii economice, contribuind la alcătuirea unui istoric bugetar solid și la acumularea de active financiare.
  În ultimii ani, implementarea normei a evoluat prin alinierea mai eficientă a acesteia la ciclu și prin acceptarea unor caracteristici abordate din perspectiva soldului structural, astfel încât s-a stabilit drept obiectiv realizarea unui excedent în perioada de vârf a ciclului și au fost acceptate deficite în timpul recesiunii. Cu toate acestea, este posibil ca absența unor norme pentru cheltuieli și/sau venituri separate să fi contribuit la cheltuirea parțială a veniturilor excepționale în timpul perioadelor ciclice de evoluție favorabilă și al perioadelor de vârf. În plus, există unele neajunsuri ale cadrului bugetar pe termen mediu care slăbesc continuitatea între actualizările anuale; se menține situația în care programele de convergență actualizate nu sunt dezbătute înainte de adoptarea de către Parlament. Programul cuprinde planuri, care sunt deja în curs de aplicare, pentru consolidarea procesului bugetar prin îmbunătățirea planificării strategice și anuale, asigurând astfel o abordare a unora dintre neajunsurile menționate. |
| --- | --- |

(12)

Cadrul bugetar are la bază o normă a soldului nominal pentru poziția bugetului public general. Norma a constituit o ancoră pe termen lung a politicii economice, contribuind la alcătuirea unui istoric bugetar solid și la acumularea de active financiare.

În ultimii ani, implementarea normei a evoluat prin alinierea mai eficientă a acesteia la ciclu și prin acceptarea unor caracteristici abordate din perspectiva soldului structural, astfel încât s-a stabilit drept obiectiv realizarea unui excedent în perioada de vârf a ciclului și au fost acceptate deficite în timpul recesiunii. Cu toate acestea, este posibil ca absența unor norme pentru cheltuieli și/sau venituri separate să fi contribuit la cheltuirea parțială a veniturilor excepționale în timpul perioadelor ciclice de evoluție favorabilă și al perioadelor de vârf. În plus, există unele neajunsuri ale cadrului bugetar pe termen mediu care slăbesc continuitatea între actualizările anuale; se menține situația în care programele de convergență actualizate nu sunt dezbătute înainte de adoptarea de către Parlament. Programul cuprinde planuri, care sunt deja în curs de aplicare, pentru consolidarea procesului bugetar prin îmbunătățirea planificării strategice și anuale, asigurând astfel o abordare a unora dintre neajunsurile menționate.

| (13) | Modificările fiscale puse în aplicare în perioada 2009-2010 continuă strategia de deplasare a impozitării către consum și utilizarea resurselor naturale, dar, în același timp, a crescut și dependența de impozitele pe prestațiile de muncă. În plus, programul face trimitere la o analiză în curs a eficienței nivelurilor existente ale scutirilor de impozite și impozitelor preferențiale, la asigurarea unei mai mari flexibilități a procesului bugetar prin reducerea numărului de venituri alocate, la eforturile depuse în prezent pentru combaterea evaziunii fiscale și pentru simplificarea și raționalizarea suplimentară a administrației fiscale. Aceste măsuri, precum și continuarea deplasării obiectului măsurilor fiscale de la forța de muncă spre surse mai puțin sensibile la evoluțiile ciclice, ar putea contribui la îmbunătățirea calității finanțelor publice, precum și la atenuarea riscurilor la care se expun perspectivele bugetare. |
| --- | --- |

(13)

Modificările fiscale puse în aplicare în perioada 2009-2010 continuă strategia de deplasare a impozitării către consum și utilizarea resurselor naturale, dar, în același timp, a crescut și dependența de impozitele pe prestațiile de muncă. În plus, programul face trimitere la o analiză în curs a eficienței nivelurilor existente ale scutirilor de impozite și impozitelor preferențiale, la asigurarea unei mai mari flexibilități a procesului bugetar prin reducerea numărului de venituri alocate, la eforturile depuse în prezent pentru combaterea evaziunii fiscale și pentru simplificarea și raționalizarea suplimentară a administrației fiscale. Aceste măsuri, precum și continuarea deplasării obiectului măsurilor fiscale de la forța de muncă spre surse mai puțin sensibile la evoluțiile ciclice, ar putea contribui la îmbunătățirea calității finanțelor publice, precum și la atenuarea riscurilor la care se expun perspectivele bugetare.

| (14) | Strategia care asigură o participare lipsită de obstacole la MCS II, consolidată prin intermediul mai multor angajamente strategice asumate la momentul intrării în mecanism, urmărește să asigure stabilitatea cursului de schimb prin menținerea unor rezerve monetare robuste, stabilitatea financiară și fiscală, precum și păstrarea flexibilității piețelor forței de muncă și de produse.
  În timp ce Estonia a intrat în criză de pe o poziție relativ puternică, dispunând de rezerve fiscale considerabile, un sector bancar în mare parte sănătos și un grad relativ înalt de flexibilitate a salariilor și a prețurilor, politicile anterioare nu au prevenit apariția unor dezechilibre macroeconomice semnificative, astfel cum au evidențiat ratele foarte ridicate de creștere a creditelor, presiunile inflaționiste semnificative, deficitele importante de cont curent și creșterea explozivă a pieței imobiliare, fără un caracter durabil. Pentru a limita deteriorarea finanțelor publice pe parcursul crizei, autoritățile au adoptat în 2009 câteva pachete semnificative de consolidare. Această consolidare va avea un impact pozitiv după 2009 și, în mod special, legea privind reducerea cheltuielilor cu salariile în sectorul public are o contribuție pozitivă la eliminarea dezechilibrelor din economie. Sectorul bancar și-a menținut o capitalizare solidă și deține lichidități suficiente. S-au înregistrat, de asemenea, progrese în domeniul politicilor structurale. Legea recent adoptată a forței de muncă a sporit flexibilitatea pieței forței de muncă, înlesnind ajustarea economiei de la modelul anterior al dependenței de cererea internă la o creștere mai durabilă. În ceea ce privește piețele de produse, măsurile strategice au drept obiectiv consolidarea concurenței. Se consolidează competitivitatea sectorului bunurilor comercializabile care a început să beneficieze în 2009 de reducerea în curs a costurilor cu salarizarea, precum și de programe de stat specifice, inclusiv prin utilizarea eficientă a fondurilor structurale din partea UE. Provocarea care se prezintă în perspectivă este reprezentată de evitarea revenirii unor dezechilibre interne și externe semnificative imediat după instaurarea procesului de redresare. |
| --- | --- |

(14)

Strategia care asigură o participare lipsită de obstacole la MCS II, consolidată prin intermediul mai multor angajamente strategice asumate la momentul intrării în mecanism, urmărește să asigure stabilitatea cursului de schimb prin menținerea unor rezerve monetare robuste, stabilitatea financiară și fiscală, precum și păstrarea flexibilității piețelor forței de muncă și de produse.

În timp ce Estonia a intrat în criză de pe o poziție relativ puternică, dispunând de rezerve fiscale considerabile, un sector bancar în mare parte sănătos și un grad relativ înalt de flexibilitate a salariilor și a prețurilor, politicile anterioare nu au prevenit apariția unor dezechilibre macroeconomice semnificative, astfel cum au evidențiat ratele foarte ridicate de creștere a creditelor, presiunile inflaționiste semnificative, deficitele importante de cont curent și creșterea explozivă a pieței imobiliare, fără un caracter durabil. Pentru a limita deteriorarea finanțelor publice pe parcursul crizei, autoritățile au adoptat în 2009 câteva pachete semnificative de consolidare. Această consolidare va avea un impact pozitiv după 2009 și, în mod special, legea privind reducerea cheltuielilor cu salariile în sectorul public are o contribuție pozitivă la eliminarea dezechilibrelor din economie. Sectorul bancar și-a menținut o capitalizare solidă și deține lichidități suficiente. S-au înregistrat, de asemenea, progrese în domeniul politicilor structurale. Legea recent adoptată a forței de muncă a sporit flexibilitatea pieței forței de muncă, înlesnind ajustarea economiei de la modelul anterior al dependenței de cererea internă la o creștere mai durabilă. În ceea ce privește piețele de produse, măsurile strategice au drept obiectiv consolidarea concurenței. Se consolidează competitivitatea sectorului bunurilor comercializabile care a început să beneficieze în 2009 de reducerea în curs a costurilor cu salarizarea, precum și de programe de stat specifice, inclusiv prin utilizarea eficientă a fondurilor structurale din partea UE. Provocarea care se prezintă în perspectivă este reprezentată de evitarea revenirii unor dezechilibre interne și externe semnificative imediat după instaurarea procesului de redresare.

| (15) | Având în vedere riscurile menționate la care sunt expuse obiectivele bugetare, strategia bugetară a programului poate fi considerată, în general, conformă cu cerințele pactului. În special, îndeplinirea OTM-ului, planificată până la sfârșitul perioadei de programare, pe fondul recentei contracții severe a activității economice, reprezintă un exemplu de obiectiv ambițios adecvat, care corespunde cerințelor Pactului de stabilitate și de creștere și este în conformitate cu o participare fără obstacole la MCS II. Totuși, se păstrează unele riscuri pe termen scurt, având în vedere incertitudinile legate de mediul macroeconomic și dependența de articole instabile. Este, de asemenea, posibil ca OTM-ul să nu fie îndeplinit în conformitate cu previziunile din program, în cazul în care consolidarea urmărită nu este susținută de alte măsuri pe termen mediu. |
| --- | --- |

(15)

Având în vedere riscurile menționate la care sunt expuse obiectivele bugetare, strategia bugetară a programului poate fi considerată, în general, conformă cu cerințele pactului. În special, îndeplinirea OTM-ului, planificată până la sfârșitul perioadei de programare, pe fondul recentei contracții severe a activității economice, reprezintă un exemplu de obiectiv ambițios adecvat, care corespunde cerințelor Pactului de stabilitate și de creștere și este în conformitate cu o participare fără obstacole la MCS II. Totuși, se păstrează unele riscuri pe termen scurt, având în vedere incertitudinile legate de mediul macroeconomic și dependența de articole instabile. Este, de asemenea, posibil ca OTM-ul să nu fie îndeplinit în conformitate cu previziunile din program, în cazul în care consolidarea urmărită nu este susținută de alte măsuri pe termen mediu.

| (16) | În ceea ce privește datele necesare prevăzute în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (4). |
| --- | --- |

(16)

În ceea ce privește datele necesare prevăzute în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (4).

Concluzia generală este că Estonia a pus în aplicare o consolidare decisivă a finanțelor publice în 2009, pe fondul unei deteriorări semnificative a situației economice, contribuind la ajustarea curentă a economiei și urmărind să sprijine o participare fără obstacole la MCS II, încercând, în același timp, să evite o situație de deficit excesiv. Economia se află în prezent la stadiul de ieșire dintr-o recesiune severă, în timp ce pentru creșterea medie se preconizează o menținere la un nivel semnificativ inferior, pe termen mediu, față de cel din anii de ascensiune și de vârf ai ciclului recent. Măsurile de consolidare puse în aplicare în 2009 constituie deja o ajustare majoră a finanțelor publice față de nivelul estimat mai scăzut de creștere pe termen mediu. Cu toate acestea, efectuarea unor controale mai stricte asupra cheltuielilor și îmbunătățirea cadrului bugetar pe termen mediu rămân obiective în curs de realizare. Programul stabilește drept obiectiv scăderea treptată a deficitului global al bugetului general începând cu 2010, cu atingerea unei poziții de excedent în conformitate cu OTM, până la sfârșitul perioadei de programare, cu toate că aceste rezultate bugetare se expun unor riscuri de evoluție negativă pe termen scurt și mediu.

Având în vedere evaluarea de mai sus și ținând seama de necesitatea de a asigura o convergență sustenabilă și o participare fără obstacole la MCS II, Estonia este invitată:

| (i) | să asigure menținerea deficitului public general sub 3 % din PIB și să adopte măsurile necesare pentru sprijinirea revenirii preconizate pe termen mediu la OTM; |
| --- | --- |

(i)

să asigure menținerea deficitului public general sub 3 % din PIB și să adopte măsurile necesare pentru sprijinirea revenirii preconizate pe termen mediu la OTM;

| (ii) | să consolideze cadrul bugetar pe termen mediu, în special prin ameliorarea planificării cheltuielilor și prin consolidarea suplimentară a sistemului de monitorizare a obiectivelor strategice și de raportare asupra acestora. |
| --- | --- |

(ii)

să consolideze cadrul bugetar pe termen mediu, în special prin ameliorarea planificării cheltuielilor și prin consolidarea suplimentară a sistemului de monitorizare a obiectivelor strategice și de raportare asupra acestora.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație în %) | PC ian. 2010 | –3,6 | –14,5 | –0,1 | 3,3 | 3,7 | 4,0 |
| COM nov. 2009 | –3,6 | –13,7 | –0,1 | 4,2 | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2008 | –2,2 | –3,5 | 2,6 | 4,8 | 5,0 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PC ian. 2010 | 10,6 | 0,2 | 0,4 | 1,9 | 2,3 | 2,7 |
| COM nov. 2009 | 10,6 | 0,2 | 0,5 | 2,1 | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2008 | 10,6 | 4,2 | 2,8 | 3,0 | 3,2 | n.a. |
| Deviația PIB (5)

  (% din PIB potențial) | PC ian. 2010 | 6,2 | –8,8 | –8,4 | –5,7 | –3,1 | –0,5 |
| COM nov. 2009 (6) | 4,7 | –9,4 | –9,1 | –5,4 | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2008 | 0,9 | –5,7 | –5,9 | –3,9 | –1,7 | n.a. |
| Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii
  (% din PIB) | PC ian. 2010 | –8,4 | 6,9 | 8,5 | 6,3 | 2,9 | –1,0 |
| COM nov. 2009 | –8,2 | 6,3 | 3,7 | 2,4 | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2008 | –10,5 | –5,1 | –5,0 | –4,7 | –4,7 | n.a. |
| Venituri la bugetul general
  (% din PIB) | PC ian. 2010 | 37,1 | 45,0 | 45,7 | 44,0 | 41,5 | 39,2 |
| COM nov. 2009 | 37,1 | 41,9 | 43,5 | 42,4 | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2008 | 36,2 | 38,9 | 37,8 | 36,5 | 35,2 | n.a. |
| Cheltuielile bugetului general
  (% din PIB) | PC ian. 2010 | 39,9 | 47,6 | 47,9 | 46,0 | 42,5 | 39,0 |
| COM nov. 2009 | 39,9 | 44,8 | 46,7 | 45,4 | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2008 | 38,2 | 40,6 | 38,8 | 36,4 | 35,0 | n.a. |
| Soldul bugetului general (7)

  (% din PIB) | PC ian. 2010 | –2,8 | –2,6 | –2,2 | –2,0 | –1,0 | 0,2 |
| COM nov. 2009 | –2,7 | –3,0 | –3,2 | –3,0 | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2008 | –1,9 | –1,7 | –1,0 | 0,1 | 0,2 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PC ian. 2010 | –2,5 | –2,3 | –2,0 | –1,7 | –0,6 | 0,7 |
| COM nov. 2009 | –2,5 | –2,6 | –2,6 | –2,3 | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2008 | –1,8 | –1,5 | –0,8 | 0,3 | 0,4 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (5)

  (% din PIB) | PC ian. 2010 | –4,7 | 0,1 | 0,4 | –0,3 | –0,1 | 0,4 |
| COM nov. 2009 | –4,2 | –0,1 | –0,4 | –1,3 | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2008 | –2,2 | 0,0 | 0,8 | 1,3 | 0,7 | n.a. |
| Sold structural (8)

  (% din PIB) | PC ian. 2010 | –4,7 | –1,1 | –1,5 | –0,9 | –0,1 | 0,4 |
| COM nov. 2009 | –4,4 | –2,5 | –2,4 | –1,9 | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2008 | –2,4 | –0,1 | 0,4 | 1,2 | 0,7 | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PC ian. 2010 | 4,6 | 7,8 | 10,1 | 13,0 | 14,2 | 14,3 |
| COM nov. 2009 | 4,6 | 7,4 | 10,9 | 13,2 | n.a. | n.a. |
| PC dec. 2008 | 3,7 | 3,7 | 3,5 | 3,0 | 2,8 | n.a. |
| Programul de convergență (PC); previziunile serviciilor Comisiei din toamna lui 2009 (COM); calculele serviciilor Comisiei. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

PIB real

(variație în %)

PC ian. 2010

–3,6

–14,5

–0,1

3,3

3,7

4,0

COM nov. 2009

–3,6

–13,7

–0,1

4,2

n.a.

n.a.

PC dec. 2008

–2,2

–3,5

2,6

4,8

5,0

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PC ian. 2010

10,6

0,2

0,4

1,9

2,3

2,7

COM nov. 2009

10,6

0,2

0,5

2,1

n.a.

n.a.

PC dec. 2008

10,6

4,2

2,8

3,0

3,2

n.a.

Deviația PIB (5)

(% din PIB potențial)

PC ian. 2010

6,2

–8,8

–8,4

–5,7

–3,1

–0,5

COM nov. 2009 (6)

4,7

–9,4

–9,1

–5,4

n.a.

n.a.

PC dec. 2008

0,9

–5,7

–5,9

–3,9

–1,7

n.a.

Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii

(% din PIB)

PC ian. 2010

–8,4

6,9

8,5

6,3

2,9

–1,0

COM nov. 2009

–8,2

6,3

3,7

2,4

n.a.

n.a.

PC dec. 2008

–10,5

–5,1

–5,0

–4,7

–4,7

n.a.

Venituri la bugetul general

(% din PIB)

PC ian. 2010

37,1

45,0

45,7

44,0

41,5

39,2

COM nov. 2009

37,1

41,9

43,5

42,4

n.a.

n.a.

PC dec. 2008

36,2

38,9

37,8

36,5

35,2

n.a.

Cheltuielile bugetului general

(% din PIB)

PC ian. 2010

39,9

47,6

47,9

46,0

42,5

39,0

COM nov. 2009

39,9

44,8

46,7

45,4

n.a.

n.a.

PC dec. 2008

38,2

40,6

38,8

36,4

35,0

n.a.

Soldul bugetului general (7)

(% din PIB)

PC ian. 2010

–2,8

–2,6

–2,2

–2,0

–1,0

0,2

COM nov. 2009

–2,7

–3,0

–3,2

–3,0

n.a.

n.a.

PC dec. 2008

–1,9

–1,7

–1,0

0,1

0,2

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PC ian. 2010

–2,5

–2,3

–2,0

–1,7

–0,6

0,7

COM nov. 2009

–2,5

–2,6

–2,6

–2,3

n.a.

n.a.

PC dec. 2008

–1,8

–1,5

–0,8

0,3

0,4

n.a.

Sold ajustat ciclic (5)

(% din PIB)

PC ian. 2010

–4,7

0,1

0,4

–0,3

–0,1

0,4

COM nov. 2009

–4,2

–0,1

–0,4

–1,3

n.a.

n.a.

PC dec. 2008

–2,2

0,0

0,8

1,3

0,7

n.a.

Sold structural (8)

(% din PIB)

PC ian. 2010

–4,7

–1,1

–1,5

–0,9

–0,1

0,4

COM nov. 2009

–4,4

–2,5

–2,4

–1,9

n.a.

n.a.

PC dec. 2008

–2,4

–0,1

0,4

1,2

0,7

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

PC ian. 2010

4,6

7,8

10,1

13,0

14,2

14,3

COM nov. 2009

4,6

7,4

10,9

13,2

n.a.

n.a.

PC dec. 2008

3,7

3,7

3,5

3,0

2,8

n.a.

Programul de convergență (PC); previziunile serviciilor Comisiei din toamna lui 2009 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face trimitere în prezentul text pot fi consultate la următoarea adresă de internet: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Evaluarea ține, în special, seama de previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009, dar și de alte informații care au devenit disponibile ulterior.

(3)  În cadrul concluziilor Consiliului din data de 10 noiembrie 2009 privind sustenabilitatea finanțelor publice „Consiliul invită statele membre să își concentreze atenția asupra strategiilor orientate către sustenabilitate în cadrul programelor viitoare de stabilitate și convergență ale acestora” și, în plus, „lansează o invitație către Comisie, împreună cu Comisia pentru politici economice și Comisia economică și financiară, de a continua elaborarea de metodologii pentru evaluarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice în timp util, înaintea următorului raport privind sustenabilitatea”, care este prevăzut pentru 2012.

(4)  Lipsesc, în special, ipotezele privind cursul de schimb nominal efectiv.

(5)  Deviațiile PIB și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(6)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 2,3 %, – 0,2 %, – 0,4 % și, respectiv, 0,2% în perioada 2008-2011.

(7)  Program de convergență definiția din SEC 95; serviciile Comisiei: definiția din PDE.

(8)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare. Măsurile cu caracter excepțional și celelalte măsuri temporare se ridică la 1,2 % din PIB în 2009, 1,9 % din PIB în 2010 și 0,6 % din PIB în 2011, contribuind la reducerea globală a deficitului, în conformitate cu cea mai recentă actualizare a programului și la 0,2 % din PIB în 2008, 2,4 % din PIB în 2009, 2,0 % din PIB în 2010 și 0,6 % din PIB în 2011, contribuind la reducerea globală a deficitului, în conformitate cu previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009.

Surse:

Programul de convergență (PC); previziunile serviciilor Comisiei din toamna lui 2009 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

| 29.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 140/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 140/6

---

AVIZUL CONSILIULUI

privind programul de stabilitate actualizat al Franței pentru perioada 2009-2013

2010/C 140/02

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 26 aprilie 2010, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Franței pentru perioada 2009-2013. |
| --- | --- |

(1)

La 26 aprilie 2010, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Franței pentru perioada 2009-2013.

| (2) | Activitatea economică din Franța și-a pierdut dinamismul în cursul anului 2008 și a suferit o scădere acută în cel de al patrulea trimestru și în primul trimestru al anului următor. Începând cu cel de al doilea trimestru al anului 2009, creșterea acesteia a fost reluată, sprijinită de măsuri de stimulare în Franța și în țările vecine. Una dintre provocările marcante pentru politica economică este reprezentată de situația finanțelor publice. Mai precis, începând cu anul 2002 deficitul Franței s-a situat fie deasupra, fie aproape de pragul de 3 % din PIB, aspect care reflectă, în principal, o insuficiență a eforturilor de consolidare. În acest context, Franța s-a aflat într-o procedură de deficit excesiv în perioada 2002-2007 și a primit o recomandare de politică din partea Comisiei în mai 2008. În urma notificării unui deficit de peste pragul de 3 % din PIB în 2008, s-a lansat o nouă procedură de deficit excesiv în februarie 2009, care prevede corecția deficitului excesiv până în 2013. Alte provocări includ abordarea punctelor slabe în ceea ce privește oferta, care conduc la o competitivitate externă insuficientă, precum și creșterea utilizării forței de muncă. |
| --- | --- |

(2)

Activitatea economică din Franța și-a pierdut dinamismul în cursul anului 2008 și a suferit o scădere acută în cel de al patrulea trimestru și în primul trimestru al anului următor. Începând cu cel de al doilea trimestru al anului 2009, creșterea acesteia a fost reluată, sprijinită de măsuri de stimulare în Franța și în țările vecine. Una dintre provocările marcante pentru politica economică este reprezentată de situația finanțelor publice. Mai precis, începând cu anul 2002 deficitul Franței s-a situat fie deasupra, fie aproape de pragul de 3 % din PIB, aspect care reflectă, în principal, o insuficiență a eforturilor de consolidare. În acest context, Franța s-a aflat într-o procedură de deficit excesiv în perioada 2002-2007 și a primit o recomandare de politică din partea Comisiei în mai 2008. În urma notificării unui deficit de peste pragul de 3 % din PIB în 2008, s-a lansat o nouă procedură de deficit excesiv în februarie 2009, care prevede corecția deficitului excesiv până în 2013. Alte provocări includ abordarea punctelor slabe în ceea ce privește oferta, care conduc la o competitivitate externă insuficientă, precum și creșterea utilizării forței de muncă.

| (3) | Deși declinul constatat al PIB-ului real în contextul crizei este în mare măsură ciclic, nivelul PIB-ului potențial a fost la rândul său influențat negativ. De asemenea, criza poate afecta și creșterea potențială pe termen mediu prin investiții mai mici, prin înăsprirea condițiilor de creditare și prin creșterea șomajului structural. În plus, impactul crizei economice accentuează efectele negative ale îmbătrânirii demografice asupra producției potențiale și asupra sustenabilității finanțelor publice. În acest context va fi esențială accelerarea ritmului reformelor structurale cu scopul susținerii creșterii potențiale. În special, în cazul Franței este important să se inițieze reforme în domeniul pieței forței de muncă și al cadrului concurențial general. |
| --- | --- |

(3)

Deși declinul constatat al PIB-ului real în contextul crizei este în mare măsură ciclic, nivelul PIB-ului potențial a fost la rândul său influențat negativ. De asemenea, criza poate afecta și creșterea potențială pe termen mediu prin investiții mai mici, prin înăsprirea condițiilor de creditare și prin creșterea șomajului structural. În plus, impactul crizei economice accentuează efectele negative ale îmbătrânirii demografice asupra producției potențiale și asupra sustenabilității finanțelor publice. În acest context va fi esențială accelerarea ritmului reformelor structurale cu scopul susținerii creșterii potențiale. În special, în cazul Franței este important să se inițieze reforme în domeniul pieței forței de muncă și al cadrului concurențial general.

| (4) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului prevede, după contracția de 2,2 % din 2009, o reluare a creșterii PIB-ului real cu 1,4 % în 2010, urmată de o redresare până la un nivel mediu de 2,5 % în restul perioadei programului. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), scenariul menționat se prezintă ca având la bază ipoteze ușor optimiste de creștere pentru 2010, ceea ce corespunde în general previziunilor serviciilor Comisiei, iar structura creșterii în previziunile programului prezintă o fiscalitate mai ridicată decât în previziunile serviciilor Comisiei. Începând cu 2011 ipotezele de creștere sunt extrem de favorabile și se situează cu 0,75 puncte procentuale peste potențialul mediu în perioada 2011-2013 (recalculat de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord). Acest lucru se traduce printr-o eliminare rapidă a deviației PIB. Nivelurile de creștere se întemeiază în principal pe cererea internă, în special a consumului în gospodării, pe întreaga perioadă a programului. Previziunile programului cu privire la inflație corespund previziunilor serviciilor Comisiei, la fel și cele corespunzătoare creșterii ocupării forței de muncă, care se mențin la un nivel negativ în 2010 înainte de a se redresa, reflectând decalajul obișnuit față de activitate. |
| --- | --- |

(4)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului prevede, după contracția de 2,2 % din 2009, o reluare a creșterii PIB-ului real cu 1,4 % în 2010, urmată de o redresare până la un nivel mediu de 2,5 % în restul perioadei programului. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), scenariul menționat se prezintă ca având la bază ipoteze ușor optimiste de creștere pentru 2010, ceea ce corespunde în general previziunilor serviciilor Comisiei, iar structura creșterii în previziunile programului prezintă o fiscalitate mai ridicată decât în previziunile serviciilor Comisiei. Începând cu 2011 ipotezele de creștere sunt extrem de favorabile și se situează cu 0,75 puncte procentuale peste potențialul mediu în perioada 2011-2013 (recalculat de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord). Acest lucru se traduce printr-o eliminare rapidă a deviației PIB. Nivelurile de creștere se întemeiază în principal pe cererea internă, în special a consumului în gospodării, pe întreaga perioadă a programului. Previziunile programului cu privire la inflație corespund previziunilor serviciilor Comisiei, la fel și cele corespunzătoare creșterii ocupării forței de muncă, care se mențin la un nivel negativ în 2010 înainte de a se redresa, reflectând decalajul obișnuit față de activitate.

| (5) | Estimarea programului pentru deficitul public general în 2009 este de 7,9 % din PIB. Deteriorarea semnificativă de la un deficit de 3,4 % din PIB în 2008 reflectă în mare măsură impactul crizei asupra finanțelor publice (în special încasările din impozitul pe profit și TVA), dar a fost, de asemenea, cauzată de măsurile de stimulare în valoare de 1,1 % din PIB, adoptate de guvern în conformitate cu Planul european de redresare economică (PERE). În conformitate cu programul, se preconizează o poziție neutră a politicii fiscale în 2010, înainte de a deveni restrictivă în ultimii ani ai programului în vederea corecției deficitului excesiv până în 2013, în conformitate cu ipotezele de creștere prevăzute în scenariu. Această consolidare este în conformitate cu strategia de ieșire susținută de Consiliu. |
| --- | --- |

(5)

Estimarea programului pentru deficitul public general în 2009 este de 7,9 % din PIB. Deteriorarea semnificativă de la un deficit de 3,4 % din PIB în 2008 reflectă în mare măsură impactul crizei asupra finanțelor publice (în special încasările din impozitul pe profit și TVA), dar a fost, de asemenea, cauzată de măsurile de stimulare în valoare de 1,1 % din PIB, adoptate de guvern în conformitate cu Planul european de redresare economică (PERE). În conformitate cu programul, se preconizează o poziție neutră a politicii fiscale în 2010, înainte de a deveni restrictivă în ultimii ani ai programului în vederea corecției deficitului excesiv până în 2013, în conformitate cu ipotezele de creștere prevăzute în scenariu. Această consolidare este în conformitate cu strategia de ieșire susținută de Consiliu.

| (6) | Programul de stabilitate din februarie 2010 previzionează o continuare a deteriorării deficitului bugetar general în 2010 cu 0,3 % din PIB, ajungând la 8,2 % din PIB în 2010. Franța a implementat în 2010 măsurile de reducere a deficitului planificate în propunerea de lege a bugetului pentru 2010 a guvernului, evitând în mare parte o deteriorare suplimentară a finanțelor publice, cu excepția deciziei privind un împrumut public „pentru o investiție în viitor” care va avea un impact bugetar negativ de aproximativ 0,1 % din PIB în 2010 (și ulterior), situație care se prezintă ca fiind în general conformă cu ultimele recomandări adresate Franței în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE. Previziunile de deficit pentru 2010 se situează la nivelul de 0,3 % din PIB, superior celui cuprins în proiectul de buget pentru 2010, având în vedere un rezultat superior anticipat al deficitului pentru 2009 (0,2 % din PIB) și o revizuire a previziunilor de creștere (0,3 % din PIB), parțial contrabalansate de suspendarea taxei de mediu de către Curtea constituțională a Franței, precum și de introducerea de măsuri generate de împrumutul public menționat anterior, care, cumulate, urmează să atragă o deteriorare a deficitului cu aproximativ 0,2 % din PIB. Aceste din urmă elemente au modificat echilibrul măsurilor discreționare de la aproximativ + 0,25 % din PIB la data recomandării Consiliului către o poziție în general neutră în cadrul programului. Măsurile de stimulare în contextul PERE de 1,1 % din PIB fac obiectul unei eliminări treptate parțiale, fiind reduse la 0,4 % din PIB în 2010 și există măsuri suplimentare de consolidare de 0,1 % din PIB (în special creșterea impozitelor incluse în bugetul asigurărilor sociale), aducând nivelul total al măsurilor de consolidare la 0,8 % din PIB. Cu toate acestea, măsurile menționate sunt contrabalansate de noi măsuri cu efect de creștere a deficitului cu costuri în principal pe termen scurt incluse în bugetul inițial pentru 2010 în valoare de 0,7 % din PIB, anume reforma taxei profesionale la nivel local (aproximativ 0,6 % din PIB) și reducerea TVA pentru sectorul alimentației publice (0,1 % din PIB), precum și de măsurile menționate anterior legate de împrumutul public (aproximativ 0,1 % din PIB). În 2010, deficitul structural, deficitul ajustat ciclic exceptând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, calculat de către serviciile Comisiei pe baza valorilor din program, în conformitate cu metodologia adoptată de comun acord, va suferi o deteriorare de 0,25 puncte procentuale și va atinge nivelul de 6,75 % din PIB. Luând în considerare impactul tranzitoriu al rambursărilor anticipate pentru firme de 0,4 % din PIB în contextul implementării reformei taxei profesionale, care este o măsură cu caracter excepțional fără a fi considerată astfel în program, deficitul structural va suferi o ușoară îmbunătățire cu 0,1 puncte procentuale în 2010, ajungând la nivelul de 6,5 % din PIB. |
| --- | --- |

(6)

Programul de stabilitate din februarie 2010 previzionează o continuare a deteriorării deficitului bugetar general în 2010 cu 0,3 % din PIB, ajungând la 8,2 % din PIB în 2010. Franța a implementat în 2010 măsurile de reducere a deficitului planificate în propunerea de lege a bugetului pentru 2010 a guvernului, evitând în mare parte o deteriorare suplimentară a finanțelor publice, cu excepția deciziei privind un împrumut public „pentru o investiție în viitor” care va avea un impact bugetar negativ de aproximativ 0,1 % din PIB în 2010 (și ulterior), situație care se prezintă ca fiind în general conformă cu ultimele recomandări adresate Franței în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE. Previziunile de deficit pentru 2010 se situează la nivelul de 0,3 % din PIB, superior celui cuprins în proiectul de buget pentru 2010, având în vedere un rezultat superior anticipat al deficitului pentru 2009 (0,2 % din PIB) și o revizuire a previziunilor de creștere (0,3 % din PIB), parțial contrabalansate de suspendarea taxei de mediu de către Curtea constituțională a Franței, precum și de introducerea de măsuri generate de împrumutul public menționat anterior, care, cumulate, urmează să atragă o deteriorare a deficitului cu aproximativ 0,2 % din PIB. Aceste din urmă elemente au modificat echilibrul măsurilor discreționare de la aproximativ + 0,25 % din PIB la data recomandării Consiliului către o poziție în general neutră în cadrul programului. Măsurile de stimulare în contextul PERE de 1,1 % din PIB fac obiectul unei eliminări treptate parțiale, fiind reduse la 0,4 % din PIB în 2010 și există măsuri suplimentare de consolidare de 0,1 % din PIB (în special creșterea impozitelor incluse în bugetul asigurărilor sociale), aducând nivelul total al măsurilor de consolidare la 0,8 % din PIB. Cu toate acestea, măsurile menționate sunt contrabalansate de noi măsuri cu efect de creștere a deficitului cu costuri în principal pe termen scurt incluse în bugetul inițial pentru 2010 în valoare de 0,7 % din PIB, anume reforma taxei profesionale la nivel local (aproximativ 0,6 % din PIB) și reducerea TVA pentru sectorul alimentației publice (0,1 % din PIB), precum și de măsurile menționate anterior legate de împrumutul public (aproximativ 0,1 % din PIB). În 2010, deficitul structural, deficitul ajustat ciclic exceptând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, calculat de către serviciile Comisiei pe baza valorilor din program, în conformitate cu metodologia adoptată de comun acord, va suferi o deteriorare de 0,25 puncte procentuale și va atinge nivelul de 6,75 % din PIB. Luând în considerare impactul tranzitoriu al rambursărilor anticipate pentru firme de 0,4 % din PIB în contextul implementării reformei taxei profesionale, care este o măsură cu caracter excepțional fără a fi considerată astfel în program, deficitul structural va suferi o ușoară îmbunătățire cu 0,1 puncte procentuale în 2010, ajungând la nivelul de 6,5 % din PIB.

| (7) | Principalul obiectiv al strategiei bugetare a programului este aducerea nivelului soldului bugetului general la valoarea de referință de 3 % din PIB până la termenul limită de 2013, stabilit prin recomandarea Consiliului din data de 2 decembrie 2009. Programul previzionează o scădere a deficitului bugetar nominal la 6 % din PIB în 2011 și o continuare a evoluției descendente până la 4,6 % în 2012 înainte de a ajunge, în cele din urmă, la nivelul de 3 % în 2013. Se estimează o traiectorie relativ similară a soldului primar, care urmează să ajungă la – 0,1 % din PIB la sfârșitul perioadei programului, de la nivelul de – 5,5 % din PIB în 2010. Deficitul structural calculat în conformitate cu metodologia adoptată de comun acord va continua să se amelioreze după 2010, pentru a ajunge la 5 % din PIB în 2011, 4 % în 2012 și 2,75 % în 2013. Efortul fiscal mediu anual se va situa la nivelul de 0,9 % din PIB pentru perioada 2010-2013, adică într-o anumită măsură sub efortul mediu de peste 1 % din PIB pe an recomandat de către Consiliu. Strategia de consolidare precizată în program va avea la bază măsuri destinate să limiteze creșterea cheltuielilor la toate nivelurile administrației publice, în completarea finalizării procesului de eliminare treptată în 2011 a măsurilor în conformitate cu PERE. Autoritățile franceze intenționează să reducă în continuare impactul bugetar al scutirilor existente de impozit cu aproximativ 0,1 % din PIB în fiecare an, începând cu 2011. Măsurile de susținere a strategiei de consolidare nu sunt încă precizate dar ar trebui să fie comunicate în cursul lunilor următoare. Programul consideră că obiectivul pe termen mediu (OTM) este reprezentat de un buget echilibrat în termeni structurali. Date fiind cele mai recente previziuni și nivelul datoriei, OTM-ul reflectă mai mult decât adecvat obiectivele pactului. Programul actualizat de stabilitate nu prevede îndeplinirea obiectivului bugetar pe termen mediu în perioada programului. |
| --- | --- |

(7)

Principalul obiectiv al strategiei bugetare a programului este aducerea nivelului soldului bugetului general la valoarea de referință de 3 % din PIB până la termenul limită de 2013, stabilit prin recomandarea Consiliului din data de 2 decembrie 2009. Programul previzionează o scădere a deficitului bugetar nominal la 6 % din PIB în 2011 și o continuare a evoluției descendente până la 4,6 % în 2012 înainte de a ajunge, în cele din urmă, la nivelul de 3 % în 2013. Se estimează o traiectorie relativ similară a soldului primar, care urmează să ajungă la – 0,1 % din PIB la sfârșitul perioadei programului, de la nivelul de – 5,5 % din PIB în 2010. Deficitul structural calculat în conformitate cu metodologia adoptată de comun acord va continua să se amelioreze după 2010, pentru a ajunge la 5 % din PIB în 2011, 4 % în 2012 și 2,75 % în 2013. Efortul fiscal mediu anual se va situa la nivelul de 0,9 % din PIB pentru perioada 2010-2013, adică într-o anumită măsură sub efortul mediu de peste 1 % din PIB pe an recomandat de către Consiliu. Strategia de consolidare precizată în program va avea la bază măsuri destinate să limiteze creșterea cheltuielilor la toate nivelurile administrației publice, în completarea finalizării procesului de eliminare treptată în 2011 a măsurilor în conformitate cu PERE. Autoritățile franceze intenționează să reducă în continuare impactul bugetar al scutirilor existente de impozit cu aproximativ 0,1 % din PIB în fiecare an, începând cu 2011. Măsurile de susținere a strategiei de consolidare nu sunt încă precizate dar ar trebui să fie comunicate în cursul lunilor următoare. Programul consideră că obiectivul pe termen mediu (OTM) este reprezentat de un buget echilibrat în termeni structurali. Date fiind cele mai recente previziuni și nivelul datoriei, OTM-ul reflectă mai mult decât adecvat obiectivele pactului. Programul actualizat de stabilitate nu prevede îndeplinirea obiectivului bugetar pe termen mediu în perioada programului.

| (8) | În timp ce în 2010 ținta de deficit se prezintă drept destul de plauzibilă și ar putea chiar permite depășirea nivelului stabilit de performanță în cazul în care taxa de mediu se va implementa în cele din urmă într-o formă modificată, previziunile bugetare ar putea fi inferioare previziunilor programului începând cu 2011. Scenariul macroeconomic este extrem de optimist pentru perioada 2011-2013. Previziunile de deficit sunt extrem de sensibile la condițiile de creștere: în conformitate cu analiza de sensibilitate din program, în cazul în care creșterea PIB-ului ar fi mai mică cu 0,25 puncte procentuale în această perioadă, deficitul bugetar general ar scădea doar la nivelul de 4 % din PIB în 2013.
  Prin urmare, o pierdere cumulată de 0,75 % din PIB ar fi echivalentă în 2013 cu o creștere a deficitului de 1 % din PIB. În plus, țintele de deficit ar putea fi afectate negativ de posibile derapaje în ceea ce privește cheltuielile, întrucât corecția tendințelor cheltuielilor publice la toate nivelurile subguvernamentale, raportat la tendințele din trecut nu este sprijinită de măsuri suficient de bine precizate. Evoluția previzionată relativ optimistă a veniturilor se întemeiază pe ipoteza unui fenomen de contagiune după o depășire negativă în timpul crizei, întrucât se prevede un nivel mediu al elasticității impozitelor față de PIB de 1,2 pentru perioada 2011-2013. Nici reducerea scutirilor de impozite cu aproximativ 0,1 % din PIB în fiecare an începând cu 2011 nu a fost încă detaliată. În general, experiențele anterioare indică faptul că depășirile cheltuielilor nu pot fi excluse. Evaluarea pe baza informațiilor din program sugerează existența unor riscuri substanțiale de atingere, pentru perioada 2011-2013, a unui deficit mai mare decât obiectivele din program. |
| --- | --- |

(8)

În timp ce în 2010 ținta de deficit se prezintă drept destul de plauzibilă și ar putea chiar permite depășirea nivelului stabilit de performanță în cazul în care taxa de mediu se va implementa în cele din urmă într-o formă modificată, previziunile bugetare ar putea fi inferioare previziunilor programului începând cu 2011. Scenariul macroeconomic este extrem de optimist pentru perioada 2011-2013. Previziunile de deficit sunt extrem de sensibile la condițiile de creștere: în conformitate cu analiza de sensibilitate din program, în cazul în care creșterea PIB-ului ar fi mai mică cu 0,25 puncte procentuale în această perioadă, deficitul bugetar general ar scădea doar la nivelul de 4 % din PIB în 2013.

Prin urmare, o pierdere cumulată de 0,75 % din PIB ar fi echivalentă în 2013 cu o creștere a deficitului de 1 % din PIB. În plus, țintele de deficit ar putea fi afectate negativ de posibile derapaje în ceea ce privește cheltuielile, întrucât corecția tendințelor cheltuielilor publice la toate nivelurile subguvernamentale, raportat la tendințele din trecut nu este sprijinită de măsuri suficient de bine precizate. Evoluția previzionată relativ optimistă a veniturilor se întemeiază pe ipoteza unui fenomen de contagiune după o depășire negativă în timpul crizei, întrucât se prevede un nivel mediu al elasticității impozitelor față de PIB de 1,2 pentru perioada 2011-2013. Nici reducerea scutirilor de impozite cu aproximativ 0,1 % din PIB în fiecare an începând cu 2011 nu a fost încă detaliată. În general, experiențele anterioare indică faptul că depășirile cheltuielilor nu pot fi excluse. Evaluarea pe baza informațiilor din program sugerează existența unor riscuri substanțiale de atingere, pentru perioada 2011-2013, a unui deficit mai mare decât obiectivele din program.

| (9) | Ponderea datoriei publice brute s-a situat peste valoarea de referință din tratat în 2009, iar programul previzionează o tendință de creștere a acesteia până în 2012. Datoria publică brută este estimată la 77,4 % din PIB în 2009, în creștere de la nivelul de 67,4 % din anul 2008. Pe lângă creșterea deficitului și reducerea creșterii PIB, la creșterea ponderii datoriei a contribuit și o semnificativă ajustare stoc-flux, care reflectă în principal operațiunile întreprinse pentru sectorul bancar și cel al automobilelor. Se previzionează continuarea creșterii cu 9,2 puncte procentuale pe perioada programului, până la nivelul de aproximativ 87 % din PIB, în principal ca urmare a menținerii nivelului ridicat al deficitelor publice. Având în vedere riscurile semnificative de deteriorare legate de obiectivele bugetare, evoluția ponderii datoriei ar putea fi mai nefavorabilă decât s-a prevăzut în program, în special după 2011. |
| --- | --- |

(9)

Ponderea datoriei publice brute s-a situat peste valoarea de referință din tratat în 2009, iar programul previzionează o tendință de creștere a acesteia până în 2012. Datoria publică brută este estimată la 77,4 % din PIB în 2009, în creștere de la nivelul de 67,4 % din anul 2008. Pe lângă creșterea deficitului și reducerea creșterii PIB, la creșterea ponderii datoriei a contribuit și o semnificativă ajustare stoc-flux, care reflectă în principal operațiunile întreprinse pentru sectorul bancar și cel al automobilelor. Se previzionează continuarea creșterii cu 9,2 puncte procentuale pe perioada programului, până la nivelul de aproximativ 87 % din PIB, în principal ca urmare a menținerii nivelului ridicat al deficitelor publice. Având în vedere riscurile semnificative de deteriorare legate de obiectivele bugetare, evoluția ponderii datoriei ar putea fi mai nefavorabilă decât s-a prevăzut în program, în special după 2011.

| (10) | Previziunile în privința datoriei pe termen mediu, care presupun o revenire treptată a PIB-ului la ratele de creștere prevăzute înainte de criză și o întoarcere a ponderii impozitelor la nivelurile de dinaintea crizei, incluzând creșterea conform previziunilor a cheltuielilor datorate îmbătrânirii populației, arată că strategia bugetară prezentată în program, luată ca atare, fără alte modificări la nivel de politici, nu este suficientă pentru a stabiliza ponderea datoriei în PIB până în 2020. |
| --- | --- |

(10)

Previziunile în privința datoriei pe termen mediu, care presupun o revenire treptată a PIB-ului la ratele de creștere prevăzute înainte de criză și o întoarcere a ponderii impozitelor la nivelurile de dinaintea crizei, incluzând creșterea conform previziunilor a cheltuielilor datorate îmbătrânirii populației, arată că strategia bugetară prezentată în program, luată ca atare, fără alte modificări la nivel de politici, nu este suficientă pentru a stabiliza ponderea datoriei în PIB până în 2020.

| (11) | Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii demografice este în mod detașat mai mic decât media din UE, cheltuielile cu pensiile reflectând o creștere mai limitată, ca rezultat al reformelor deja adoptate ale sistemul de pensii. Poziția bugetară din 2009 estimată în program accentuează impactul bugetar al îmbătrânirii populației asupra deficitului de sustenabilitate. Asigurarea pe termen mediu a unor excedente primare ar contribui la reducerea riscurilor pentru sustenabilitatea finanțelor publice, care au fost estimate ca fiind medii în cadrul Raportului Comisiei privind sustenabilitatea din 2009 (3). |
| --- | --- |

(11)

Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii demografice este în mod detașat mai mic decât media din UE, cheltuielile cu pensiile reflectând o creștere mai limitată, ca rezultat al reformelor deja adoptate ale sistemul de pensii. Poziția bugetară din 2009 estimată în program accentuează impactul bugetar al îmbătrânirii populației asupra deficitului de sustenabilitate. Asigurarea pe termen mediu a unor excedente primare ar contribui la reducerea riscurilor pentru sustenabilitatea finanțelor publice, care au fost estimate ca fiind medii în cadrul Raportului Comisiei privind sustenabilitatea din 2009 (3).

| (12) | Recent s-au introdus reforme pentru îmbunătățirea suplimentară a cadrului bugetar general. La 9 februarie 2009, Parlamentul a adoptat prima lege de planificare multianuală de finanțelor publice, prin care se stabilesc ținte de cheltuieli pentru toate subsectoarele administrației publice. De asemenea, aceasta instituie principiul neutralității bugetare pentru crearea de noi scutiri de impozite, al căror cost total trebuie să fie în întregime compensat. Acest principiul este obligatoriu și a fost aproape de a fi respectat în 2009 evaluat pe bază multianuală. Cadrul bugetar anual francez cuprinde în special norme de cheltuieli stabilite pentru subnivelurile administrației publice. O primă regulă, așa-numită „regula creșterii nule a volumului cheltuielilor”, a fost instituită la nivelul administrației publice centrale. Deși în trecut modificările în domeniul de aplicare al normei ar fi putut fi utile în aplicarea acesteia, domeniul de aplicare a fost lărgit recent cu scopul de a îmbunătăți controlul cheltuielilor administrației centrale și a fost respectat.
  Obiectivul național al cheltuielilor pentru asigurările de sănătate (Objectif National des Dépenses d’Assurance Maladie) instituit în 1997 a fost util în controlarea cheltuielilor în domeniul îngrijirilor medicale, chiar dacă obiectivele în materie de cheltuieli nu au fost atinse. În cele din urmă, cheltuielile autorităților locale sunt limitate de o „regulă de aur” având o bază legală, care împiedică autoritățile să contracteze datorii pentru finanțarea cheltuielilor operaționale și de o regulă prin care se stipulează că nu este permisă creșterea fondurilor transferate de administrația publică centrală peste rata inflației. Cu toate acestea, obiectivele stabilite în programele de stabilitate au fost îndeplinite în puține rânduri. Guvernul intenționează continuarea reformei cadrului fiscal. La data de 28 ianuarie 2010 s-a organizat o conferință privind finanțele publice având drept scop abordarea deteriorării finanțelor publice franceze și a modului în care trebuie aplicată consolidarea bugetară. Au fost instituite mai multe grupuri de lucru pentru a propune noi reforme, care urmează a fi prezentate în luna aprilie, în special având drept scop limitarea în continuare a evoluției cheltuielilor din domeniul sănătății sau controlarea mai eficientă a cheltuielilor la nivel local. S-a instituit un grup de lucru asupra regulilor de echilibru bugetar. Programul indică, de asemenea, faptul că noi măsuri care au drept scop reducerea cheltuielilor administrației publice centrale urmează a fi prezentate în aprilie. Strategia de consolidare prezentată în program se întemeiază, de asemenea, pe îmbunătățirea cadrului bugetar care ar urma propunerilor prezentate de aceste grupuri de lucru. |
| --- | --- |

(12)

Recent s-au introdus reforme pentru îmbunătățirea suplimentară a cadrului bugetar general. La 9 februarie 2009, Parlamentul a adoptat prima lege de planificare multianuală de finanțelor publice, prin care se stabilesc ținte de cheltuieli pentru toate subsectoarele administrației publice. De asemenea, aceasta instituie principiul neutralității bugetare pentru crearea de noi scutiri de impozite, al căror cost total trebuie să fie în întregime compensat. Acest principiul este obligatoriu și a fost aproape de a fi respectat în 2009 evaluat pe bază multianuală. Cadrul bugetar anual francez cuprinde în special norme de cheltuieli stabilite pentru subnivelurile administrației publice. O primă regulă, așa-numită „regula creșterii nule a volumului cheltuielilor”, a fost instituită la nivelul administrației publice centrale. Deși în trecut modificările în domeniul de aplicare al normei ar fi putut fi utile în aplicarea acesteia, domeniul de aplicare a fost lărgit recent cu scopul de a îmbunătăți controlul cheltuielilor administrației centrale și a fost respectat.

Obiectivul național al cheltuielilor pentru asigurările de sănătate (Objectif National des Dépenses d’Assurance Maladie) instituit în 1997 a fost util în controlarea cheltuielilor în domeniul îngrijirilor medicale, chiar dacă obiectivele în materie de cheltuieli nu au fost atinse. În cele din urmă, cheltuielile autorităților locale sunt limitate de o „regulă de aur” având o bază legală, care împiedică autoritățile să contracteze datorii pentru finanțarea cheltuielilor operaționale și de o regulă prin care se stipulează că nu este permisă creșterea fondurilor transferate de administrația publică centrală peste rata inflației. Cu toate acestea, obiectivele stabilite în programele de stabilitate au fost îndeplinite în puține rânduri. Guvernul intenționează continuarea reformei cadrului fiscal. La data de 28 ianuarie 2010 s-a organizat o conferință privind finanțele publice având drept scop abordarea deteriorării finanțelor publice franceze și a modului în care trebuie aplicată consolidarea bugetară. Au fost instituite mai multe grupuri de lucru pentru a propune noi reforme, care urmează a fi prezentate în luna aprilie, în special având drept scop limitarea în continuare a evoluției cheltuielilor din domeniul sănătății sau controlarea mai eficientă a cheltuielilor la nivel local. S-a instituit un grup de lucru asupra regulilor de echilibru bugetar. Programul indică, de asemenea, faptul că noi măsuri care au drept scop reducerea cheltuielilor administrației publice centrale urmează a fi prezentate în aprilie. Strategia de consolidare prezentată în program se întemeiază, de asemenea, pe îmbunătățirea cadrului bugetar care ar urma propunerilor prezentate de aceste grupuri de lucru.

| (13) | Aflată la un nivel de 52,7 % în 2008, ponderea cheltuielilor în PIB din Franța este cea mai ridicată în zona euro. Creșterea cheltuielilor publice în ultimele decenii a contribuit la existența unor deficite și datorii ridicate, care au afectat sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice franceze. Autoritățile franceze au lansat în 2007 Revizuirea generală a politicilor publice (Revue Générale des Politiques Publiques sau RGPP) cu scopul de a identifica modalitățile de eficientizare a cheltuielilor guvernamentale. Au fost identificate până în prezent peste 300 de măsuri (având drept scop realizarea unor economii de aproximativ 0,3 % din PIB, nivel relativ modest, în comparație cu valoarea globală a cheltuielilor publice, care depășește 50 % din PIB). Aproximativ 0,75 au fost implementate și au permis, de exemplu, neînlocuirea fiecărui al doilea funcționar public pensionat în subsectorul administrației publice centrale. Guvernul a anunțat în legea bugetului pentru 2010 că urmează o extindere a RGPP către alte organisme centrale și se preconizează anunțarea de noi reforme în toamnă. În cele din urmă, cu privire la sistemul de pensii, astfel cum s-a menționat anterior, programul face trimitere la o reformă preconizată pentru 2010. Nu au fost încă anunțate măsuri. |
| --- | --- |

(13)

Aflată la un nivel de 52,7 % în 2008, ponderea cheltuielilor în PIB din Franța este cea mai ridicată în zona euro. Creșterea cheltuielilor publice în ultimele decenii a contribuit la existența unor deficite și datorii ridicate, care au afectat sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice franceze. Autoritățile franceze au lansat în 2007 Revizuirea generală a politicilor publice (Revue Générale des Politiques Publiques sau RGPP) cu scopul de a identifica modalitățile de eficientizare a cheltuielilor guvernamentale. Au fost identificate până în prezent peste 300 de măsuri (având drept scop realizarea unor economii de aproximativ 0,3 % din PIB, nivel relativ modest, în comparație cu valoarea globală a cheltuielilor publice, care depășește 50 % din PIB). Aproximativ 0,75 au fost implementate și au permis, de exemplu, neînlocuirea fiecărui al doilea funcționar public pensionat în subsectorul administrației publice centrale. Guvernul a anunțat în legea bugetului pentru 2010 că urmează o extindere a RGPP către alte organisme centrale și se preconizează anunțarea de noi reforme în toamnă. În cele din urmă, cu privire la sistemul de pensii, astfel cum s-a menționat anterior, programul face trimitere la o reformă preconizată pentru 2010. Nu au fost încă anunțate măsuri.

| (14) | În ansamblu, în 2010 strategia bugetară stabilită în program se conformează în general cu recomandările Consiliului emise în temeiul articolului 126 alineatul (7). Cu toate acestea, începând cu 2011, luând în considerare riscurile, strategia bugetară nu pare a fi conformă cu recomandarea Consiliului emise în temeiul articolului 126 alineatul (7). În conformitate cu programul, efortul fiscal mediu anual, întemeiat pe evoluția soldului structural (recalculat) va ajunge la 0,9 % din PIB. Acest nivel este într-o anumită măsură inferior cerințelor din recomandările Consiliului, emise în temeiul articolului 126 alineatul (7) („peste 1 % din PIB”) și, în plus, se expune riscurilor menționate. Programul anticipează, cu toate acestea, că deficitul bugetar nominal va ajunge, în cele din urmă, la nivelul de 3 % din PIB, ceea ce se datorează, în principal, unui scenariu macroeconomic extrem de optimist în ultimii ani ai programului, precum și unor ipoteze destul de optimiste cu privire la elasticitatea veniturilor fiscale față de PIB. În general, având în vedere riscurile la care se expun politicile curente, rezultatele de deficit pentru perioada 2011-2013 se pot dovedi inferioare obiectivului din program și poate surveni necesitatea consolidării considerabile a acestora pentru obținerea unei corecții a deficitului excesiv până în 2013, în conformitate cu recomandările Consiliului. Utilizarea veniturilor rezultate din instituirea unei noi versiuni a taxei pe mediu în prezent suspendate, în conformitate cu cele menționate în program ar ajuta la atingerea unor ținte bugetare relativ mai bune, începând chiar din 2010. În cele din urmă, este posibil ca strategia bugetară să nu fie suficientă pentru a readuce datoria către o traiectorie descendentă. |
| --- | --- |

(14)

În ansamblu, în 2010 strategia bugetară stabilită în program se conformează în general cu recomandările Consiliului emise în temeiul articolului 126 alineatul (7). Cu toate acestea, începând cu 2011, luând în considerare riscurile, strategia bugetară nu pare a fi conformă cu recomandarea Consiliului emise în temeiul articolului 126 alineatul (7). În conformitate cu programul, efortul fiscal mediu anual, întemeiat pe evoluția soldului structural (recalculat) va ajunge la 0,9 % din PIB. Acest nivel este într-o anumită măsură inferior cerințelor din recomandările Consiliului, emise în temeiul articolului 126 alineatul (7) („peste 1 % din PIB”) și, în plus, se expune riscurilor menționate. Programul anticipează, cu toate acestea, că deficitul bugetar nominal va ajunge, în cele din urmă, la nivelul de 3 % din PIB, ceea ce se datorează, în principal, unui scenariu macroeconomic extrem de optimist în ultimii ani ai programului, precum și unor ipoteze destul de optimiste cu privire la elasticitatea veniturilor fiscale față de PIB. În general, având în vedere riscurile la care se expun politicile curente, rezultatele de deficit pentru perioada 2011-2013 se pot dovedi inferioare obiectivului din program și poate surveni necesitatea consolidării considerabile a acestora pentru obținerea unei corecții a deficitului excesiv până în 2013, în conformitate cu recomandările Consiliului. Utilizarea veniturilor rezultate din instituirea unei noi versiuni a taxei pe mediu în prezent suspendate, în conformitate cu cele menționate în program ar ajuta la atingerea unor ținte bugetare relativ mai bune, începând chiar din 2010. În cele din urmă, este posibil ca strategia bugetară să nu fie suficientă pentru a readuce datoria către o traiectorie descendentă.

| (15) | În ceea ce privește cerințele prevăzute în codul de conduită pentru prezentarea de date pentru programele de stabilitate și convergență, programul furnizează toate datele solicitate, precum și majoritatea datelor opționale (4). În cadrul recomandărilor sale emise în temeiul articolului 104/126 alineatul (7) la data de 2 decembrie 2009 pentru eliminarea deficitului excesiv, Consiliul a adresat, de asemenea, Franței invitația de a raporta progresele realizate în aplicarea recomandărilor Consiliului într-un capitol separat în actualizările programului de stabilitate. Franța s-a conformat acestei recomandări. |
| --- | --- |

(15)

În ceea ce privește cerințele prevăzute în codul de conduită pentru prezentarea de date pentru programele de stabilitate și convergență, programul furnizează toate datele solicitate, precum și majoritatea datelor opționale (4). În cadrul recomandărilor sale emise în temeiul articolului 104/126 alineatul (7) la data de 2 decembrie 2009 pentru eliminarea deficitului excesiv, Consiliul a adresat, de asemenea, Franței invitația de a raporta progresele realizate în aplicarea recomandărilor Consiliului într-un capitol separat în actualizările programului de stabilitate. Franța s-a conformat acestei recomandări.

Concluzia generală este că, în urma unei deteriorări semnificative a finanțelor publice în 2009 declanșată de încetinirea creșterii economice și măsurile adoptate în contextul PERE, se estimează o nouă creștere a deficitului public general în 2010, până la nivelul de 8,2 % din PIB. Măsurile de consolidare și eliminarea treptată parțială a măsurilor în conformitate cu PERE urmează a fi compensate de măsuri suplimentare cu efect de creștere a deficitului cu costuri în principal pe termen scurt, inclusiv investiții publice generate de împrumutul public. Soldul bugetar se va îmbunătăți ulterior. Se estimează, de asemenea, o creștere substanțială a ponderii datoriei în cadrul orizontului programului. Traiectoria de ajustare prezentată în program conduce la un deficit de 3 % din PIB în 2013, fără o marjă de siguranță și are la bază un scenariu macroeconomic extrem de optimist în perioada 2011-2013, în combinație cu o ajustare structurală medie anuală care se situează într-o anumită măsură sub nivelul ajustării recomandate de Consiliu de peste 1 % din PIB. Programul preconizează măsuri, care vizează în special cheltuielile, de susținere a strategiei de consolidare, cu toate că acestea nu sunt precizate în program și o detaliere a acestora va avea loc în următoarele luni. Previziunile bugetare se expun, prin urmare, unor riscuri semnificative de evoluție negativă și este posibil să fie necesară intensificarea corespunzătoare a consolidării fiscale pentru a asigura o corecție a deficitului excesiv până în 2013. Asigurarea unor excedente primare mai ridicate pe termen mediu ar contribui la reducerea riscurilor la care se expune sustenabilitatea finanțelor publice. Programul indică faptul că în 2010 va fi prezentată o reformă a sistemului de pensii.

Având în vedere evaluarea de mai sus și în lumina recomandării emise în temeiul articolului 126 din TFUE la data de 2 decembrie 2009, Franța este invitată:

| (i) | să utilizeze, pe întreaga perioadă de programare, veniturile de natură excepțională legate de o ameliorare a perspectivelor macroeconomice și fiscale, precum și de implementarea tuturor măsurilor fiscale prevăzute pentru accelerarea reducerii deficitului și scăderea nivelului datoriei brute către valoarea de referință de 60 % din PIB; |
| --- | --- |

(i)

să utilizeze, pe întreaga perioadă de programare, veniturile de natură excepțională legate de o ameliorare a perspectivelor macroeconomice și fiscale, precum și de implementarea tuturor măsurilor fiscale prevăzute pentru accelerarea reducerii deficitului și scăderea nivelului datoriei brute către valoarea de referință de 60 % din PIB;

| (ii) | să fie pregătită pentru adoptarea de măsuri suplimentare de consolidare, în cazul în care se materializează riscurile asociate faptului că scenariul macroeconomic al programului este mai optimist decât scenariul care se află la baza recomandării emise în temeiul articolului 126 alineatul (7), să furnizeze detalii suplimentare asupra măsurilor necesare pentru a asigura realizarea unui efort fiscal mediu anual de peste 1% din PIB pentru perioada 2010-2013 și să realizeze o corecție a deficitului excesiv până în 2013; |
| --- | --- |

(ii)

să fie pregătită pentru adoptarea de măsuri suplimentare de consolidare, în cazul în care se materializează riscurile asociate faptului că scenariul macroeconomic al programului este mai optimist decât scenariul care se află la baza recomandării emise în temeiul articolului 126 alineatul (7), să furnizeze detalii suplimentare asupra măsurilor necesare pentru a asigura realizarea unui efort fiscal mediu anual de peste 1% din PIB pentru perioada 2010-2013 și să realizeze o corecție a deficitului excesiv până în 2013;

| (iii) | să asigure consolidarea cadrului bugetar, în special în ceea ce privește cheltuielile, și să susțină în mod efectiv realizarea planurilor fiscale pe termen mediu precizate la toate nivelurile subguvernamentale, astfel cum a prevăzut guvernului francez. |
| --- | --- |

(iii)

să asigure consolidarea cadrului bugetar, în special în ceea ce privește cheltuielile, și să susțină în mod efectiv realizarea planurilor fiscale pe termen mediu precizate la toate nivelurile subguvernamentale, astfel cum a prevăzut guvernului francez.

De asemenea, Franța este invitată să furnizeze informații suplimentare privind măsurile generale care stau la baza consolidării prevăzute pentru ultimii ani ai programului, cel târziu în capitolele privind PDE ale următorului program de stabilitate actualizat.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PS feb. 2010 | 0,4 | –2,25 | 1,4 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |
| COM nov. 2009 | 0,4 | –2,2 | 1,2 | 1,5 | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2008 | 1,0 | 0,2-0,5 | 2,0 | 2,5 | 2,5 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PS feb. 2010 | 3,2 | 0,1 | 1,3 | 1,6 | 1,75 | 1,75 |
| COM nov. 2009 | 3,2 | 0,1 | 1,1 | 1,4 | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2008 | 3,3 | 1,5 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | n.a. |
| Deviația PIB (5)

  (% din PIB potențial) | PS feb. 2010 | 0,8 | –2,9 | –2,9 | –2,1 | –1,2 | –0,4 |
| COM nov. 2009 (6) | 0,8 | –2,5 | –2,5 | –2,4 | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2008 | –0,6 | –1,8 | –1,6 | –1,1 | –0,4 | n.a. |
| Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii
  (% din PIB) | PS feb. 2010 | –3,3 | –2,5 | –2,8 | –2,8 | –2,7 | –2,7 |
| COM nov. 2009 | –3,3 | –2,3 | –2,3 | –2,3 | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2008 | –3,4 | –2,6 | –2,5 | –2,4 | –2,4 | n.a. |
| Venituri la bugetul general
  (% din PIB) | PS feb. 2010 | 49,3 | 47,7 | 47,6 | 48,6 | 49,1 | 49,8 |
| COM nov. 2009 | 49,3 | 47,0 | 46,8 | 47,1 | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2008 | 49,8 | 49,6 | 50,0 | 50,0 | 50,2 | n.a. |
| Cheltuielile bugetului general
  (% din PIB) | PS feb. 2010 | 52,7 | 55,6 | 55,8 | 54,6 | 53,7 | 52,8 |
| COM nov. 2009 | 52,7 | 55,2 | 55,1 | 54,8 | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2008 | 52,7 | 53,5 | 52,7 | 52,0 | 51,3 | n.a. |
| Soldul bugetului general
  (% din PIB) | PS feb. 2010 | –3,4 | –7,9 | –8,2 | –6,0 | –4,6 | –3,0 |
| COM nov. 2009 | –3,4 | –8,3 | –8,2 | –7,7 | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2008 | –2,9 | –3,9 | –2,7 | –1,9 | –1,1 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PS feb. 2010 | –0,6 | –5,4 | –5,5 | –3,2 | –1,7 | –0,1 |
| COM nov. 2009 | –0,6 | –5,5 | –5,4 | –4,7 | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2008 | 0,0 | –1,1 | 0,1 | 0,9 | 1,7 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (5)

  (% din PIB) | PS feb. 2010 | –3,8 | –6,5 | –6,8 | –4,9 | –4,0 | –2,8 |
| COM nov. 2009 | –3,8 | –7,0 | –7,0 | –6,5 | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2008 | –2,6 | –3,0 | –1,9 | –1,4 | –0,9 | n.a. |
| Sold structural (7)

  (% din PIB) | PS feb. 2010 | –3,8 | –6,5 | –6,8 | –4,9 | –4,0 | –2,8 |
| COM nov. 2009 | –3,9 | –7,0 | –6,6 | –6,5 | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2008 | –2,6 | –3 | –1,9 | –1,4 | –0,9 | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PS feb. 2010 | 67,4 | 77,4 | 83,2 | 86,1 | 87,1 | 86,6 |
| COM nov. 2009 | 67,4 | 76,1 | 82,5 | 87,6 | n.a. | n.a. |
| PS dec. 2008 | 66,7 | 69,1 | 69,4 | 68,5 | 66,8 | n.a. |
| Programul de stabilitate (PS); previziunile serviciilor Comisiei din toamna 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

PIB real

(variație %)

PS feb. 2010

0,4

–2,25

1,4

2,5

2,5

2,5

COM nov. 2009

0,4

–2,2

1,2

1,5

n.a.

n.a.

PS dec. 2008

1,0

0,2-0,5

2,0

2,5

2,5

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PS feb. 2010

3,2

0,1

1,3

1,6

1,75

1,75

COM nov. 2009

3,2

0,1

1,1

1,4

n.a.

n.a.

PS dec. 2008

3,3

1,5

1,75

1,75

1,75

n.a.

Deviația PIB (5)

(% din PIB potențial)

PS feb. 2010

0,8

–2,9

–2,9

–2,1

–1,2

–0,4

COM nov. 2009 (6)

0,8

–2,5

–2,5

–2,4

n.a.

n.a.

PS dec. 2008

–0,6

–1,8

–1,6

–1,1

–0,4

n.a.

Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii

(% din PIB)

PS feb. 2010

–3,3

–2,5

–2,8

–2,8

–2,7

–2,7

COM nov. 2009

–3,3

–2,3

–2,3

–2,3

n.a.

n.a.

PS dec. 2008

–3,4

–2,6

–2,5

–2,4

–2,4

n.a.

Venituri la bugetul general

(% din PIB)

PS feb. 2010

49,3

47,7

47,6

48,6

49,1

49,8

COM nov. 2009

49,3

47,0

46,8

47,1

n.a.

n.a.

PS dec. 2008

49,8

49,6

50,0

50,0

50,2

n.a.

Cheltuielile bugetului general

(% din PIB)

PS feb. 2010

52,7

55,6

55,8

54,6

53,7

52,8

COM nov. 2009

52,7

55,2

55,1

54,8

n.a.

n.a.

PS dec. 2008

52,7

53,5

52,7

52,0

51,3

n.a.

Soldul bugetului general

(% din PIB)

PS feb. 2010

–3,4

–7,9

–8,2

–6,0

–4,6

–3,0

COM nov. 2009

–3,4

–8,3

–8,2

–7,7

n.a.

n.a.

PS dec. 2008

–2,9

–3,9

–2,7

–1,9

–1,1

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PS feb. 2010

–0,6

–5,4

–5,5

–3,2

–1,7

–0,1

COM nov. 2009

–0,6

–5,5

–5,4

–4,7

n.a.

n.a.

PS dec. 2008

0,0

–1,1

0,1

0,9

1,7

n.a.

Sold ajustat ciclic (5)

(% din PIB)

PS feb. 2010

–3,8

–6,5

–6,8

–4,9

–4,0

–2,8

COM nov. 2009

–3,8

–7,0

–7,0

–6,5

n.a.

n.a.

PS dec. 2008

–2,6

–3,0

–1,9

–1,4

–0,9

n.a.

Sold structural (7)

(% din PIB)

PS feb. 2010

–3,8

–6,5

–6,8

–4,9

–4,0

–2,8

COM nov. 2009

–3,9

–7,0

–6,6

–6,5

n.a.

n.a.

PS dec. 2008

–2,6

–3

–1,9

–1,4

–0,9

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

PS feb. 2010

67,4

77,4

83,2

86,1

87,1

86,6

COM nov. 2009

67,4

76,1

82,5

87,6

n.a.

n.a.

PS dec. 2008

66,7

69,1

69,4

68,5

66,8

n.a.

Programul de stabilitate (PS); previziunile serviciilor Comisiei din toamna 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face trimitere în prezentul text pot fi consultate la următoarea adresă de internet: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Evaluarea ține, în special, seama de previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2009 și din februarie 2010, dar și de alte informații care au devenit disponibile ulterior.

(3)  În concluziile din 10 noiembrie 2009 referitoare la sustenabilitatea finanțelor publice, „Consiliul solicită statelor membre să își canalizeze atenția asupra strategiilor orientate spre sustenabilitate în programele privind stabilitatea și convergența pe care urmează să le elaboreze” și „invită Comisia, alături de Comitetul pentru politică economică si de Comitetul economic si financiar, să continue elaborarea de metodologii pentru evaluarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice în timp util pentru următorul raport privind sustenabilitatea”, care este prevăzut pentru 2012.

(4)  Nu se prezintă ipoteze referitoare la ratele dobânzii pe termen scurt și lung.

(5)  Deviațiile PIB și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(6)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 1,5 %, 1,2 %, 1,2 % și 1,4 %, în perioada 2008-2011.

(7)  Sold ajustat ciclic, exceptând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare. Măsurile cu caracter excepțional și celelalte măsuri temporare sunt nule pe întreaga perioadă (2008-2013), în conformitate cu cea mai recentă actualizare a programului și reprezintă 0,1 % din PIB în 2008, cu efect de reducere a deficitului și 0,4 % din PIB în 2010, cu efect de creștere a deficitului, în conformitate cu previziunile serviciilor Comisiei din noiembrie 2009.

Surse:

Programul de stabilitate (PS); previziunile serviciilor Comisiei din toamna 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

| 29.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 140/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 140/12

---

AVIZUL CONSILIULUI

privind programul de stabilitate actualizat al Germaniei pentru perioada 2009-2013

2010/C 140/03

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 26 aprilie 2010, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Germaniei pentru perioada 2009-2013. |
| --- | --- |

(1)

La 26 aprilie 2010, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Germaniei pentru perioada 2009-2013.

| (2) | După o scădere drastică, determinată de cifra exporturilor la sfârșitul perioadei 2008-2009, PIB-ul real a cunoscut o revenire puternică la mijlocul anului 2009, datorită politicilor expansioniste și unei revigorări a cererii externe. Cu toate acestea, o nouă pierdere a ritmului spre sfârșitul anului 2009 a evidențiat fragilitatea redresării economice actuale. În timp ce piața forței de muncă a continuat să reziste până în prezent, reflectând măsuri de șomaj parțial cofinanțate de stat, sectorul bancar a suferit pierderi și deprecieri însemnate din investițiile în mijloace fixe.
  Datorită măsurilor considerabile de stimulare fiscală (din 2009 și 2010) adoptate conform Planului european de redresare economică (PERE), precum și scăderii veniturilor și creșterii cheltuielilor ca rezultat al crizei, bugetul general a trecut de la o poziție echilibrată în 2008 la un deficit ce depășește 3 % din PIB în 2009. Aceste evoluții au condus la deschiderea procedurii de deficit excesiv pentru Germania la 2 decembrie 2009, Consiliul stabilind ca termen-limită pentru corectarea deficitului excesiv anul 2013. Având în vedere că, pe termen mediu, redresarea ar trebui să fie sprijinită de reformele structurale anterioare, în special pe piața forței de muncă, de bilanțurile solide ale societăților și gospodăriilor și de o poziție concurențială puternică, principala provocare o va reprezenta îmbunătățirea creșterii potențiale, în special prin consolidarea surselor interne de dezvoltare. Pentru sprijinirea redresării economice va fi indispensabil să se combine consolidarea fiscală necesară cu stabilizarea sectorului bancar, să se garanteze accesul la finanțare al sectorului nefinanciar și să se continue consolidarea capacității de ajustare a pieței forței de muncă. |
| --- | --- |

(2)

După o scădere drastică, determinată de cifra exporturilor la sfârșitul perioadei 2008-2009, PIB-ul real a cunoscut o revenire puternică la mijlocul anului 2009, datorită politicilor expansioniste și unei revigorări a cererii externe. Cu toate acestea, o nouă pierdere a ritmului spre sfârșitul anului 2009 a evidențiat fragilitatea redresării economice actuale. În timp ce piața forței de muncă a continuat să reziste până în prezent, reflectând măsuri de șomaj parțial cofinanțate de stat, sectorul bancar a suferit pierderi și deprecieri însemnate din investițiile în mijloace fixe.

Datorită măsurilor considerabile de stimulare fiscală (din 2009 și 2010) adoptate conform Planului european de redresare economică (PERE), precum și scăderii veniturilor și creșterii cheltuielilor ca rezultat al crizei, bugetul general a trecut de la o poziție echilibrată în 2008 la un deficit ce depășește 3 % din PIB în 2009. Aceste evoluții au condus la deschiderea procedurii de deficit excesiv pentru Germania la 2 decembrie 2009, Consiliul stabilind ca termen-limită pentru corectarea deficitului excesiv anul 2013. Având în vedere că, pe termen mediu, redresarea ar trebui să fie sprijinită de reformele structurale anterioare, în special pe piața forței de muncă, de bilanțurile solide ale societăților și gospodăriilor și de o poziție concurențială puternică, principala provocare o va reprezenta îmbunătățirea creșterii potențiale, în special prin consolidarea surselor interne de dezvoltare. Pentru sprijinirea redresării economice va fi indispensabil să se combine consolidarea fiscală necesară cu stabilizarea sectorului bancar, să se garanteze accesul la finanțare al sectorului nefinanciar și să se continue consolidarea capacității de ajustare a pieței forței de muncă.

| (3) | Deși declinul constatat al PIB-ului real în contextul crizei este în mare măsură ciclic, nivelul producției potențiale a fost la rândul său influențat negativ. În plus, criza poate afecta și creșterea potențială pe termen mediu din cauza reducerii investițiilor, a limitării accesului la creditare și a creșterii șomajului structural. Mai mult, impactul crizei economice accentuează efectele negative ale îmbătrânirii populației asupra producției potențiale și asupra sustenabilității finanțelor publice. În acest context va fi esențial să se accelereze ritmul reformelor structurale pentru a susține creșterea potențială. În special, în cazul Germaniei este important să se apeleze la reforme în domeniile în care există concurență în sectorul serviciilor, al integrării pieței forței de muncă și respectiv al educației și formării. |
| --- | --- |

(3)

Deși declinul constatat al PIB-ului real în contextul crizei este în mare măsură ciclic, nivelul producției potențiale a fost la rândul său influențat negativ. În plus, criza poate afecta și creșterea potențială pe termen mediu din cauza reducerii investițiilor, a limitării accesului la creditare și a creșterii șomajului structural. Mai mult, impactul crizei economice accentuează efectele negative ale îmbătrânirii populației asupra producției potențiale și asupra sustenabilității finanțelor publice. În acest context va fi esențial să se accelereze ritmul reformelor structurale pentru a susține creșterea potențială. În special, în cazul Germaniei este important să se apeleze la reforme în domeniile în care există concurență în sectorul serviciilor, al integrării pieței forței de muncă și respectiv al educației și formării.

| (4) | Scenariul macroeconomic pe care se bazează programul prevede că, după scăderea bruscă cu 5 % în 2009, creșterea PIB-ului real se va redresa, evoluând de la 1,4 % în 2010 la o rată medie de 2 % în restul perioadei de programare. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu pare a se baza pe ipoteze de creștere relativ optimiste. Previziunile de creștere a PIB-ului real atât pentru 2010, cât și pentru 2011 depășesc ușor previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009. Mai mult, programul prevede o creștere relativ mai puternică a consumului privat în 2011, sprijinită de previziuni mai favorabile privind gradul de ocupare a forței de muncă, șomajul, și creșterea salariilor. Previziunile programului în materie de inflație s-ar putea dovedi foarte optimiste pentru 2011, dar par să fie realiste pentru restului perioadei de programare. |
| --- | --- |

(4)

Scenariul macroeconomic pe care se bazează programul prevede că, după scăderea bruscă cu 5 % în 2009, creșterea PIB-ului real se va redresa, evoluând de la 1,4 % în 2010 la o rată medie de 2 % în restul perioadei de programare. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu pare a se baza pe ipoteze de creștere relativ optimiste. Previziunile de creștere a PIB-ului real atât pentru 2010, cât și pentru 2011 depășesc ușor previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009. Mai mult, programul prevede o creștere relativ mai puternică a consumului privat în 2011, sprijinită de previziuni mai favorabile privind gradul de ocupare a forței de muncă, șomajul, și creșterea salariilor. Previziunile programului în materie de inflație s-ar putea dovedi foarte optimiste pentru 2011, dar par să fie realiste pentru restului perioadei de programare.

| (5) | Estimarea programului pentru deficitul public în 2009 este de 3,2 % din PIB. Deteriorarea semnificativă de la o poziție bugetară echilibrată în 2008 reflectă în mare măsură impactul stabilizatorilor automați, dar a fost generată și de măsurile de stimulare de aproximativ 1,75 % din PIB, pe care guvernul le-a adoptat în conformitate cu PERE. Accentuarea deficitului a avut drept cauză principală cheltuielile datorate creșterii transferurilor sociale, creșterii investițiilor și subvențiilor în favoarea măsurilor de șomaj parțial. Potrivit programului, politica fiscală va rămâne expansionistă în 2010, în conformitate cu planurile, și va deveni restrictivă în ultimii ani ai programului. Având în vedere situația bugetară și economică relativ favorabilă a Germaniei, continuarea expansiunii fiscale în 2010 este oportună și în concordanță cu PERE. În conformitate cu strategia de ieșire susținută de Consiliu și în vederea corectării deficitului excesiv până în 2013 și a revenirii la o poziție sustenabilă a finanțelor publice, orientarea fiscală expansionistă din 2009 și 2010 este urmată o înăsprire semnificativă a politicii fiscale începând cu 2011. |
| --- | --- |

(5)

Estimarea programului pentru deficitul public în 2009 este de 3,2 % din PIB. Deteriorarea semnificativă de la o poziție bugetară echilibrată în 2008 reflectă în mare măsură impactul stabilizatorilor automați, dar a fost generată și de măsurile de stimulare de aproximativ 1,75 % din PIB, pe care guvernul le-a adoptat în conformitate cu PERE. Accentuarea deficitului a avut drept cauză principală cheltuielile datorate creșterii transferurilor sociale, creșterii investițiilor și subvențiilor în favoarea măsurilor de șomaj parțial. Potrivit programului, politica fiscală va rămâne expansionistă în 2010, în conformitate cu planurile, și va deveni restrictivă în ultimii ani ai programului. Având în vedere situația bugetară și economică relativ favorabilă a Germaniei, continuarea expansiunii fiscale în 2010 este oportună și în concordanță cu PERE. În conformitate cu strategia de ieșire susținută de Consiliu și în vederea corectării deficitului excesiv până în 2013 și a revenirii la o poziție sustenabilă a finanțelor publice, orientarea fiscală expansionistă din 2009 și 2010 este urmată o înăsprire semnificativă a politicii fiscale începând cu 2011.

| (6) | În conformitate cu programul, valoarea nominală a deficitului public general va crește de la 3,2 % din PIB în 2009 la 5,5 % în 2010, în conformitate cu recomandarea Consiliului în temeiul articolului 126 alineatul (7) din 2 decembrie 2009. Accentuarea suplimentară a deficitului în 2010 are drept cauze principale măsurile de stimulare fiscală și impactul stabilizatorilor automați. Se preconizează că veniturile la bugetul general vor scădea cu aproape 2 % din PIB din cauza unor măsuri de sprijinire a gospodăriilor (precum deductibilitatea fiscală a contribuțiilor la serviciile de sănătate și la serviciile de îngrijire pe termen lung, reducerea ratei contribuțiilor la asigurările de sănătate, majorarea alocațiilor pentru creșterea copilului și a alocațiilor personale de bază) precum și a scăderii cererii interne. Creșterea preconizată a cheltuielilor publice generale cu aproximativ 0,5 % din PIB poate fi atribuită, în principal, înrăutățirii situației de pe piața forței de muncă și continuării investițiilor în infrastructura publică, realizate în cadrul măsurilor de stimulare fiscală (aproximativ 0,25 % din PIB potrivit estimărilor serviciilor Comisiei). Cursul politicii fiscale în 2010 își va păstra caracterul puternic expansionist, după cum reiese și din creșterea cu 2,5 % din PIB a deficitului structural (ajustat ciclic, excluzând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, conform recalculării efectuate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, în conformitate cu metodologia adoptată de comun acord). Deteriorarea puternică a soldului structural se datorează, în principal, noilor măsuri de stimulare introduse în 2010 și efectelor întârziate ale unor măsuri de stimulare adoptate în 2009 (spre exemplu, nivelul redus al ratei contribuțiilor la asigurările de sănătate, investiții suplimentare în infrastructură). Variația deficitului structural, calculată în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord (abordare descendentă), în valoare de – 2,5 % din PIB, diferă de variația prezentată în informarea privind măsurile discreționare adoptate în 2010 (abordare ascendentă), estimată de serviciile Comisiei la aproximativ – 1,75 % din PIB. Această neconcordanță poate fi asociată cu efectele negative de componență asupra veniturilor din impozite, în special datorită nivelului redus al consumului privat și creșterii salariilor, și cu pierderile probabile de venituri din impozitul pe profit. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu programul, valoarea nominală a deficitului public general va crește de la 3,2 % din PIB în 2009 la 5,5 % în 2010, în conformitate cu recomandarea Consiliului în temeiul articolului 126 alineatul (7) din 2 decembrie 2009. Accentuarea suplimentară a deficitului în 2010 are drept cauze principale măsurile de stimulare fiscală și impactul stabilizatorilor automați. Se preconizează că veniturile la bugetul general vor scădea cu aproape 2 % din PIB din cauza unor măsuri de sprijinire a gospodăriilor (precum deductibilitatea fiscală a contribuțiilor la serviciile de sănătate și la serviciile de îngrijire pe termen lung, reducerea ratei contribuțiilor la asigurările de sănătate, majorarea alocațiilor pentru creșterea copilului și a alocațiilor personale de bază) precum și a scăderii cererii interne. Creșterea preconizată a cheltuielilor publice generale cu aproximativ 0,5 % din PIB poate fi atribuită, în principal, înrăutățirii situației de pe piața forței de muncă și continuării investițiilor în infrastructura publică, realizate în cadrul măsurilor de stimulare fiscală (aproximativ 0,25 % din PIB potrivit estimărilor serviciilor Comisiei). Cursul politicii fiscale în 2010 își va păstra caracterul puternic expansionist, după cum reiese și din creșterea cu 2,5 % din PIB a deficitului structural (ajustat ciclic, excluzând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, conform recalculării efectuate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, în conformitate cu metodologia adoptată de comun acord). Deteriorarea puternică a soldului structural se datorează, în principal, noilor măsuri de stimulare introduse în 2010 și efectelor întârziate ale unor măsuri de stimulare adoptate în 2009 (spre exemplu, nivelul redus al ratei contribuțiilor la asigurările de sănătate, investiții suplimentare în infrastructură). Variația deficitului structural, calculată în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord (abordare descendentă), în valoare de – 2,5 % din PIB, diferă de variația prezentată în informarea privind măsurile discreționare adoptate în 2010 (abordare ascendentă), estimată de serviciile Comisiei la aproximativ – 1,75 % din PIB. Această neconcordanță poate fi asociată cu efectele negative de componență asupra veniturilor din impozite, în special datorită nivelului redus al consumului privat și creșterii salariilor, și cu pierderile probabile de venituri din impozitul pe profit.

| (7) | Obiectivul principal al strategiei bugetare pe termen mediu îl reprezintă corectarea deficitului excesiv până în 2013 cu un efort fiscal anual mediu de aproximativ 0,75 % din PIB în 2011-2013, ceea ce este în conformitate cu recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009, emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7).
  Programul prevede ameliorarea soldului bugetului general începând cu 2011. Se preconizează că, în termeni nominali, consolidarea se va realiza în etape egale în 2011 și 2012 – aproximativ 1 punct procentual fiecare – urmate de o ajustare redusă, de aproximativ 0,5 de punct procentual, în 2013. Traiectoria de ajustare prevăzută se bazează pe ipoteza tehnică a unei consolidări generate de cheltuieli la nivel federal (în condițiile unei limitări distribuite în mod egal la nivelul tuturor categoriilor de cheltuieli, cu excepția plăților de dobânzi și a viramentelor către alte niveluri ale administrației și în străinătate). Această ipoteză tehnică este legată de cerințele de consolidare pe care le presupune noua normă bugetară națională. Conform previziunilor, consolidarea estimată va fi suportată, în principal, de guvernul federal (aproximativ 2 % din PIB în perioada 2011 - 2013) și într-o măsură mai mică de Länder (aproximativ 0,5 % din PIB). În termeni structurali (conform recalculării efectuate în temeiul metodologiei stabilite de comun acord), se preconizează că deficitul se va ameliora cu aproximativ 0,5 % din PIB în 2011, cu aproximativ 1 % din PIB în 2012 și cu aproximativ 0,75 % din PIB în 2013. Având în vedere creșterea datoriei și a plăților de dobânzi spre sfârșitul programului, este necesar ca soldul primar să se amelioreze mai rapid decât deficitul global. Obiectivul pe termen mediu al Germaniei este de a ajunge la un buget public general aproape de echilibru în termeni structurali. Conform programului, acest demers presupune un obiectiv pe termen mediu (OTM) de – 0,5 % din PIB. Date fiind cele mai recente previziuni și nivelul datoriei, OTM-ul reflectă obiectivele pactului. Cu toate acestea, programul de stabilitate actualizat nu prevede îndeplinirea OTM în perioada de programare. |
| --- | --- |

(7)

Obiectivul principal al strategiei bugetare pe termen mediu îl reprezintă corectarea deficitului excesiv până în 2013 cu un efort fiscal anual mediu de aproximativ 0,75 % din PIB în 2011-2013, ceea ce este în conformitate cu recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009, emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7).

Programul prevede ameliorarea soldului bugetului general începând cu 2011. Se preconizează că, în termeni nominali, consolidarea se va realiza în etape egale în 2011 și 2012 – aproximativ 1 punct procentual fiecare – urmate de o ajustare redusă, de aproximativ 0,5 de punct procentual, în 2013. Traiectoria de ajustare prevăzută se bazează pe ipoteza tehnică a unei consolidări generate de cheltuieli la nivel federal (în condițiile unei limitări distribuite în mod egal la nivelul tuturor categoriilor de cheltuieli, cu excepția plăților de dobânzi și a viramentelor către alte niveluri ale administrației și în străinătate). Această ipoteză tehnică este legată de cerințele de consolidare pe care le presupune noua normă bugetară națională. Conform previziunilor, consolidarea estimată va fi suportată, în principal, de guvernul federal (aproximativ 2 % din PIB în perioada 2011 - 2013) și într-o măsură mai mică de Länder (aproximativ 0,5 % din PIB). În termeni structurali (conform recalculării efectuate în temeiul metodologiei stabilite de comun acord), se preconizează că deficitul se va ameliora cu aproximativ 0,5 % din PIB în 2011, cu aproximativ 1 % din PIB în 2012 și cu aproximativ 0,75 % din PIB în 2013. Având în vedere creșterea datoriei și a plăților de dobânzi spre sfârșitul programului, este necesar ca soldul primar să se amelioreze mai rapid decât deficitul global. Obiectivul pe termen mediu al Germaniei este de a ajunge la un buget public general aproape de echilibru în termeni structurali. Conform programului, acest demers presupune un obiectiv pe termen mediu (OTM) de – 0,5 % din PIB. Date fiind cele mai recente previziuni și nivelul datoriei, OTM-ul reflectă obiectivele pactului. Cu toate acestea, programul de stabilitate actualizat nu prevede îndeplinirea OTM în perioada de programare.

| (8) | Rezultatele bugetare s-ar putea dovedi inferioare previziunilor din program, în special în anul 2011 și ulterior. Cauza acestor rezultate o reprezintă lipsa unor măsuri specifice de consolidare pentru perioada ulterioară anului 2010, necesitatea de a pune în aplicare în mod eficient noua normă bugetară națională la nivelul central și sub-federal al guvernului, fără a amâna pentru anii următori cerințele în materie de consolidare, incertitudinea legată de posibila introducere a unor noi reduceri de impozite prevăzute în acordul coaliției și de compatibilitatea acestora cu măsurile necesare de austeritate bugetară, precum și ipotezele de creștere relativ favorabile. Este posibil ca presiunea asupra bugetului să fie amplificată de noi măsuri de stabilizare a piețelor financiare, deși unele dintre costurile aferente sprijinului acordat de guvern ar putea fi recuperate în viitor. |
| --- | --- |

(8)

Rezultatele bugetare s-ar putea dovedi inferioare previziunilor din program, în special în anul 2011 și ulterior. Cauza acestor rezultate o reprezintă lipsa unor măsuri specifice de consolidare pentru perioada ulterioară anului 2010, necesitatea de a pune în aplicare în mod eficient noua normă bugetară națională la nivelul central și sub-federal al guvernului, fără a amâna pentru anii următori cerințele în materie de consolidare, incertitudinea legată de posibila introducere a unor noi reduceri de impozite prevăzute în acordul coaliției și de compatibilitatea acestora cu măsurile necesare de austeritate bugetară, precum și ipotezele de creștere relativ favorabile. Este posibil ca presiunea asupra bugetului să fie amplificată de noi măsuri de stabilizare a piețelor financiare, deși unele dintre costurile aferente sprijinului acordat de guvern ar putea fi recuperate în viitor.

| (9) | Datoria publică brută este estimată la 72,5 % din PIB în 2009, în creștere față de nivelul de 65,9 % din anul precedent. Pe lângă accentuarea deficitului și declinul creșterii PIB, la creșterea ratei datoriei a contribuit și o ajustare semnificativă stoc-flux (aproximativ 1 % din PIB), care reflectă în principal operațiunile de salvare a băncilor. Se preconizează o nouă creștere a ponderii datoriei cu 9,5 puncte procentuale pe perioada de programare, ajungând la 82 % din PIB, generată în principal de un deficit public prezent în continuare și într-o măsură mai mică de ajustările stoc-flux nespecificate, care conduc la creșterea datoriei, de aproximativ 0,5 % din PIB pe an, între 2011 și 2013. Previziunile privind datoria, cuprinse în program, au ca bază ipoteza conform căreia nivelul datoriei nu va fi afectat de identificarea unor „bănci neperformante”. Pe lângă riscurile aferente traiectoriei deficitului, evoluția ratei datoriei este expusă unor riscuri legate de posibile sarcini suplimentare aferente stabilizării piețelor financiare. Rata datoriei publice brute se situează peste valoarea de referință din tratat și are o tendință de creștere pe întreaga perioadă de programare. |
| --- | --- |

(9)

Datoria publică brută este estimată la 72,5 % din PIB în 2009, în creștere față de nivelul de 65,9 % din anul precedent. Pe lângă accentuarea deficitului și declinul creșterii PIB, la creșterea ratei datoriei a contribuit și o ajustare semnificativă stoc-flux (aproximativ 1 % din PIB), care reflectă în principal operațiunile de salvare a băncilor. Se preconizează o nouă creștere a ponderii datoriei cu 9,5 puncte procentuale pe perioada de programare, ajungând la 82 % din PIB, generată în principal de un deficit public prezent în continuare și într-o măsură mai mică de ajustările stoc-flux nespecificate, care conduc la creșterea datoriei, de aproximativ 0,5 % din PIB pe an, între 2011 și 2013. Previziunile privind datoria, cuprinse în program, au ca bază ipoteza conform căreia nivelul datoriei nu va fi afectat de identificarea unor „bănci neperformante”. Pe lângă riscurile aferente traiectoriei deficitului, evoluția ratei datoriei este expusă unor riscuri legate de posibile sarcini suplimentare aferente stabilizării piețelor financiare. Rata datoriei publice brute se situează peste valoarea de referință din tratat și are o tendință de creștere pe întreaga perioadă de programare.

| (10) | Previziunile în privința datoriei pe termen mediu, care estimează o redresare treptată a PIB-ului la ratele de creștere prevăzute înainte de criză și o întoarcere a ponderii impozitelor la nivelurile de dinaintea crizei, incluzând creșterea conform previziunilor a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, arată că strategia bugetară prezentată în program, luată ca atare, fără alte modificări la nivel de politici, nu ar fi suficientă pentru a stabiliza ponderea datoriei în PIB până în 2020. |
| --- | --- |

(10)

Previziunile în privința datoriei pe termen mediu, care estimează o redresare treptată a PIB-ului la ratele de creștere prevăzute înainte de criză și o întoarcere a ponderii impozitelor la nivelurile de dinaintea crizei, incluzând creșterea conform previziunilor a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, arată că strategia bugetară prezentată în program, luată ca atare, fără alte modificări la nivel de politici, nu ar fi suficientă pentru a stabiliza ponderea datoriei în PIB până în 2020.

| (11) | Pe termen lung, impactul bugetar al îmbătrânirii populației este ușor peste media din UE. Poziția bugetară din 2009, astfel cum este estimată în program, accentuează impactul bugetar al îmbătrânirii populației asupra deficitului de sustenabilitate. Realizarea unor excedente primare pe termen mediu ar contribui la reducerea riscurilor la care este expusă sustenabilitatea finanțelor publice, care au fost estimate drept medii în cadrul Raportului Comisiei privind sustenabilitatea din 2009 (3). |
| --- | --- |

(11)

Pe termen lung, impactul bugetar al îmbătrânirii populației este ușor peste media din UE. Poziția bugetară din 2009, astfel cum este estimată în program, accentuează impactul bugetar al îmbătrânirii populației asupra deficitului de sustenabilitate. Realizarea unor excedente primare pe termen mediu ar contribui la reducerea riscurilor la care este expusă sustenabilitatea finanțelor publice, care au fost estimate drept medii în cadrul Raportului Comisiei privind sustenabilitatea din 2009 (3).

| (12) | Cadrul fiscal al Germaniei a fost puternic consolidat de noua normă bugetară înscrisă în Constituție în august 2009. Urmând structura componentei preventive a pactului de stabilitate și de creștere, noua normă vizează un buget aproape echilibrat, stabilind plafonul pentru deficitul structural federal la 0,35 % din PIB începând cu 2016, cu o perioadă de tranziție începând din 2011. Bugetele regionale ale Länder trebuie echilibrate din punct de vedere structural până în 2020, însă traiectoriile lor respective de consolidare sunt încă neclare. Lipsa unor planuri de austeritate la nivel subfederal și incertitudinile referitoare la necesitățile viitoare de finanțare ale fondurilor de securitate socială constituie un risc potențial pentru consolidarea bugetului public general. Cu toate acestea, noua normă consolidează credibilitatea fiscală și reduce considerabil marja de apreciere discreționară față de vechea normă bugetară, care nu putea împiedica acumularea de datorii în ultimele decenii. Consiliul de stabilitate nou-înființat (Stabilitätsrat), alcătuit din miniștrii de finanțe ai Bund și Länder, va monitoriza periodic bugetul federal și bugetele regionale, inclusiv punerea în aplicare a unor măsuri de consolidare în cadrul pactului de stabilitate și de creștere. Cu toate acestea, recomandările consiliului respectiv nu au caracter obligatoriu, iar acesta nu este autorizat să impună sancțiuni. Se preconizează o consolidare suplimentară a noului cadru prin trecerea de la o abordare ascendentă a planificării bugetare, la una descendentă, îmbunătățind controlul cheltuielilor exercitat de Ministerul de Finanțe și favorizând astfel respectarea traiectoriei de consolidare prestabilite de norma bugetară. În plus, guvernul prevede o restructurare treptată a sistemului federal de stabilire a bugetului și a sistemului contabil, urmând să acorde o atenție sporită unei evaluări a veniturilor și a cheltuielilor bazate pe rezultate. |
| --- | --- |

(12)

Cadrul fiscal al Germaniei a fost puternic consolidat de noua normă bugetară înscrisă în Constituție în august 2009. Urmând structura componentei preventive a pactului de stabilitate și de creștere, noua normă vizează un buget aproape echilibrat, stabilind plafonul pentru deficitul structural federal la 0,35 % din PIB începând cu 2016, cu o perioadă de tranziție începând din 2011. Bugetele regionale ale Länder trebuie echilibrate din punct de vedere structural până în 2020, însă traiectoriile lor respective de consolidare sunt încă neclare. Lipsa unor planuri de austeritate la nivel subfederal și incertitudinile referitoare la necesitățile viitoare de finanțare ale fondurilor de securitate socială constituie un risc potențial pentru consolidarea bugetului public general. Cu toate acestea, noua normă consolidează credibilitatea fiscală și reduce considerabil marja de apreciere discreționară față de vechea normă bugetară, care nu putea împiedica acumularea de datorii în ultimele decenii. Consiliul de stabilitate nou-înființat (Stabilitätsrat), alcătuit din miniștrii de finanțe ai Bund și Länder, va monitoriza periodic bugetul federal și bugetele regionale, inclusiv punerea în aplicare a unor măsuri de consolidare în cadrul pactului de stabilitate și de creștere. Cu toate acestea, recomandările consiliului respectiv nu au caracter obligatoriu, iar acesta nu este autorizat să impună sancțiuni. Se preconizează o consolidare suplimentară a noului cadru prin trecerea de la o abordare ascendentă a planificării bugetare, la una descendentă, îmbunătățind controlul cheltuielilor exercitat de Ministerul de Finanțe și favorizând astfel respectarea traiectoriei de consolidare prestabilite de norma bugetară. În plus, guvernul prevede o restructurare treptată a sistemului federal de stabilire a bugetului și a sistemului contabil, urmând să acorde o atenție sporită unei evaluări a veniturilor și a cheltuielilor bazate pe rezultate.

| (13) | În ciuda unei calități generale bune a finanțelor publice din Germania, se mai pot face încă îmbunătățiri. În ceea ce privește veniturile, codurile fiscale privind impozitarea persoanelor juridice și impozitul pe profit își mențin caracterul complex, iar sistemul fiscal oferă numeroase concesii. În ciuda unor planuri suplimentare de creștere a cheltuielilor cu educația, cercetarea și dezvoltarea, raportul relativ scăzut dintre investiții și consumul public indică o componență a cheltuielilor orientată în principal spre creștere.
  Deși recunoaște importanța revizuirii exhaustive a subvențiilor publice, programul nu prevede niciun plan concret în acest sens. Îmbunătățirea coordonării bugetare dintre administrația federală și cele regionale, precum și continuarea reorganizării administrației publice (spre exemplu, utilizarea la scară mai largă a managementului calității, a externalizării, a e-guvernării, reducerea ratei de ocupare a forței de muncă în sectorul public etc.) (4) ar putea aduce un plus de eficiență. Din cauza necesității unor măsuri de consolidare fiscală, posibilitățile de a acorda subvenții sistemului public de pensii de la bugetul general sunt limitate. Ultimele modificări ad-hoc ale formulei de ajustare a pensiilor subminează credibilitatea reformelor adoptate în sistemul de pensii, întrucât corecția prevăzută pentru anii următori ar putea fi dificil de realizat. În ceea ce privește asigurările de sănătate obligatorii, guvernul a constituit un comitet ministerial special pentru a reexamina finanțarea sistemului de sănătate, în special pentru a analiza opțiunile privind separarea contribuțiilor la asigurările de sănătate de veniturile salariale, în vederea reducerii cheltuielilor indirecte cu forța de muncă. Primele rezultate sunt așteptate în luna iulie 2010. |
| --- | --- |

(13)

În ciuda unei calități generale bune a finanțelor publice din Germania, se mai pot face încă îmbunătățiri. În ceea ce privește veniturile, codurile fiscale privind impozitarea persoanelor juridice și impozitul pe profit își mențin caracterul complex, iar sistemul fiscal oferă numeroase concesii. În ciuda unor planuri suplimentare de creștere a cheltuielilor cu educația, cercetarea și dezvoltarea, raportul relativ scăzut dintre investiții și consumul public indică o componență a cheltuielilor orientată în principal spre creștere.

Deși recunoaște importanța revizuirii exhaustive a subvențiilor publice, programul nu prevede niciun plan concret în acest sens. Îmbunătățirea coordonării bugetare dintre administrația federală și cele regionale, precum și continuarea reorganizării administrației publice (spre exemplu, utilizarea la scară mai largă a managementului calității, a externalizării, a e-guvernării, reducerea ratei de ocupare a forței de muncă în sectorul public etc.) (4) ar putea aduce un plus de eficiență. Din cauza necesității unor măsuri de consolidare fiscală, posibilitățile de a acorda subvenții sistemului public de pensii de la bugetul general sunt limitate. Ultimele modificări ad-hoc ale formulei de ajustare a pensiilor subminează credibilitatea reformelor adoptate în sistemul de pensii, întrucât corecția prevăzută pentru anii următori ar putea fi dificil de realizat. În ceea ce privește asigurările de sănătate obligatorii, guvernul a constituit un comitet ministerial special pentru a reexamina finanțarea sistemului de sănătate, în special pentru a analiza opțiunile privind separarea contribuțiilor la asigurările de sănătate de veniturile salariale, în vederea reducerii cheltuielilor indirecte cu forța de muncă. Primele rezultate sunt așteptate în luna iulie 2010.

| (14) | Per ansamblu, în 2010, strategia bugetară stabilită în program este conformă cu recomandarea Consiliului emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7) la 2 decembrie 2009. Cu toate acestea, începând din 2011, luând în considerare riscurile, strategia bugetară ar putea să nu fie conformă cu recomandarea Consiliului emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7) la 2 decembrie 2009. În special, traiectoria consolidării începând cu anul 2011 nu este sprijinită de nicio măsură concretă și nu sunt disponibile informații cu privire la o posibilă punere în aplicare a măsurilor expansioniste propuse de noul acord guvernamental de coaliție și compatibilitatea acestora cu măsurile de austeritate bugetară. Norma bugetară națională – un factor-cheie în planurile de consolidare – urmează să fie pusă în aplicare la toate nivelurile guvernului. În plus, redresarea economică, care se dovedește mai lentă decât se estimează la ora actuală, ar putea submina obiectivele bugetare.
  Având în vedere riscurile, efortul fiscal anual mediu poate fi inferior nivelului de ajustare recomandat de Consiliu în temeiul articolului 126 alineatul (7). Având în vedere previziunile cu privire la datorie prezentate în program, precum și riscul unor posibile măsuri de stabilizare a piețelor financiare, strategia bugetară nu este suficientă pentru a readuce ponderea datoriilor în PIB pe o traiectorie descendentă. Consolidarea prevăzută, cauzată în principal pe cheltuieli, precum și creșterile preconizate ale cheltuielilor în domeniul educației și respectiv al cercetării și dezvoltării ar fi conforme cu obiectivul de sprijinire a redresării creșterii potențiale. Cu toate acestea, scăderea previzionată a ponderii generale a investițiilor sub nivelul înregistrat în 2009 constituie un motiv de îngrijorare. |
| --- | --- |

(14)

Per ansamblu, în 2010, strategia bugetară stabilită în program este conformă cu recomandarea Consiliului emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7) la 2 decembrie 2009. Cu toate acestea, începând din 2011, luând în considerare riscurile, strategia bugetară ar putea să nu fie conformă cu recomandarea Consiliului emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7) la 2 decembrie 2009. În special, traiectoria consolidării începând cu anul 2011 nu este sprijinită de nicio măsură concretă și nu sunt disponibile informații cu privire la o posibilă punere în aplicare a măsurilor expansioniste propuse de noul acord guvernamental de coaliție și compatibilitatea acestora cu măsurile de austeritate bugetară. Norma bugetară națională – un factor-cheie în planurile de consolidare – urmează să fie pusă în aplicare la toate nivelurile guvernului. În plus, redresarea economică, care se dovedește mai lentă decât se estimează la ora actuală, ar putea submina obiectivele bugetare.

Având în vedere riscurile, efortul fiscal anual mediu poate fi inferior nivelului de ajustare recomandat de Consiliu în temeiul articolului 126 alineatul (7). Având în vedere previziunile cu privire la datorie prezentate în program, precum și riscul unor posibile măsuri de stabilizare a piețelor financiare, strategia bugetară nu este suficientă pentru a readuce ponderea datoriilor în PIB pe o traiectorie descendentă. Consolidarea prevăzută, cauzată în principal pe cheltuieli, precum și creșterile preconizate ale cheltuielilor în domeniul educației și respectiv al cercetării și dezvoltării ar fi conforme cu obiectivul de sprijinire a redresării creșterii potențiale. Cu toate acestea, scăderea previzionată a ponderii generale a investițiilor sub nivelul înregistrat în 2009 constituie un motiv de îngrijorare.

| (15) | În ceea ce privește datele necesare, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul prezintă o serie de omisiuni în privința datelor obligatorii și a celor opționale (5). În recomandările sale emise la 2 decembrie 2009 în temeiul articolului 126 alineatul (7) în vederea încetării situației de deficit excesiv, Consiliul a solicitat, de asemenea, Germaniei să înainteze un raport privind progresele realizate în punerea în aplicare a recomandărilor Consiliului în cadrul unui capitol separat al programelor de stabilitate actualizate. Secțiunea respectivă a actualizării programului furnizează doar informații foarte limitate asupra modului în care guvernul german preconizează realizarea de progrese în punerea în aplicare a recomandării Consiliului. |
| --- | --- |

(15)

În ceea ce privește datele necesare, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul prezintă o serie de omisiuni în privința datelor obligatorii și a celor opționale (5). În recomandările sale emise la 2 decembrie 2009 în temeiul articolului 126 alineatul (7) în vederea încetării situației de deficit excesiv, Consiliul a solicitat, de asemenea, Germaniei să înainteze un raport privind progresele realizate în punerea în aplicare a recomandărilor Consiliului în cadrul unui capitol separat al programelor de stabilitate actualizate. Secțiunea respectivă a actualizării programului furnizează doar informații foarte limitate asupra modului în care guvernul german preconizează realizarea de progrese în punerea în aplicare a recomandării Consiliului.

Concluzia generală este că, în perioada care a urmat crizei economice și financiare, finanțele publice ale Germaniei s-au deteriorat semnificativ ca urmare a stabilizatorilor automați și a unei game largi de măsuri adoptate în cadrul PERE pentru răspunde crizei. Consolidarea bazată pe cheltuieli, prevăzută după 2011, ar putea avea ca rezultat corectarea deficitului excesiv până în 2013. Cu toate acestea, începând din 2011, luând în considerare riscurile, strategia bugetară ar putea să nu fie în concordanță cu recomandarea Consiliului emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7) la 2 decembrie 2009. Acest lucru este legat de lipsa unor măsuri specifice care să sprijine traiectoria propusă de reducere a cheltuielilor după 2010, de incertitudinea privind punerea în aplicare a unor reduceri fiscale suplimentare prevăzute în noul acord guvernamental de coaliție și compatibilitatea acestora cu consolidarea necesară, de riscuri legate de forța redresării economice și de posibila necesitate a unor măsuri de stabilizare a piețelor financiare.

Prin urmare, punerea în aplicare integrală a cadrului bugetar consolidat pe termen mediu și angajamentul ferm asumat la toate nivelurile guvernului de a adera la acest cadru vor fi esențiale pentru consolidarea fiscală astfel cum a fost preconizată. Având în vedere nevoia reconcilierii consolidării fiscale necesare cu potențialul de creștere economică pe termen lung, consolidarea preconizată bazată pe cheltuieli pare oportună, astfel cum ar fi și creșterea planificată a cheltuielilor cu educația și respectiv cu cercetarea și dezvoltarea. Date fiind datoria publică în creștere și schimbările ad-hoc repetate la formula de ajustare a pensiilor, precum și incertitudinea cu privire la finanțarea asigurărilor obligatorii de sănătate, ar trebui să se acorde o atenție sporită măsurilor destinate îmbunătățirii sustenabilității finanțelor publice pe termen lung.

Având în vedere evaluarea de mai sus și în lumina recomandării emise la data de 2 decembrie 2009 în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE, Germania este invitată:

| (i) | să specifice măsurile necesare care stau la baza consolidării preconizate; să pună în aplicare strategia bugetară pentru 2011-2013, astfel cum este prezentată în program, în scopul corectării deficitului excesiv până în 2013; să valorifice orice oportunitate în plus față de eforturile fiscale, astfel cum se prevede în recomandarea PDE, inclusiv cele care decurg din condiții economice mai bune, pentru a accelera reducerea ponderii datoriei publice brute către valoarea de referință de 60 % din PIB; |
| --- | --- |

(i)

să specifice măsurile necesare care stau la baza consolidării preconizate; să pună în aplicare strategia bugetară pentru 2011-2013, astfel cum este prezentată în program, în scopul corectării deficitului excesiv până în 2013; să valorifice orice oportunitate în plus față de eforturile fiscale, astfel cum se prevede în recomandarea PDE, inclusiv cele care decurg din condiții economice mai bune, pentru a accelera reducerea ponderii datoriei publice brute către valoarea de referință de 60 % din PIB;

| (ii) | să asigure punerea deplină în aplicare a noii norme bugetare constituționale la toate nivelurile administrației și să remedieze deviația de la formula de ajustare a pensiilor din 2008 conform planificărilor. |
| --- | --- |

(ii)

să asigure punerea deplină în aplicare a noii norme bugetare constituționale la toate nivelurile administrației și să remedieze deviația de la formula de ajustare a pensiilor din 2008 conform planificărilor.

De asemenea, Germania este invitată să prezinte, la o dată care să permită evaluarea acțiunilor eficiente în cadrul procedurii de deficit excesiv, un addendum la program pentru a înainta un raport privind progresele înregistrate în punerea în aplicare a recomandării Consiliului din 2 decembrie 2009, emise în temeiul articolului 126 alineatul (7) și să comunice detalii cu privire la strategia de consolidare care va fi necesară pentru a progresa în direcția corectării deficitului excesiv.

De asemenea, Germania este invitată să îmbunătățească conformitatea cu cerințele din codul de conduită privind prezentarea de date.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PS ian. 2010 | 1,3 | –5,0 | 1,4 | 2 | 2 | 2 |
| COM nov. 2009 | 1,3 | –5,0 | 1,2 | 1,7 | n.a. | n.a. |
| PS ian. 2009 | 1,3 | –2,3 | 1,25 | 1,25 | 1,25 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PS ian. 2010 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| COM nov. 2009 | 2,8 | 0,3 | 0,8 | 1,0 | n.a. | n.a. |
| PS ian. 2009 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| Deviație PIB (6)

  (% din PIB potențial) | PS ian. 2010 | 3,2 | –2,6 | –2,1 | –1,3 | –1,1 | –0,9 |
| COM nov. 2009 (7) | 3,0 | –2,9 | –2,6 | –2,2 | n.a. | n.a. |
| PS ian. 2009 | 2,2 | –0,9 | –0,7 | –0,7 | –1,0 | n.a. |
| Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii
  (% din PIB) | PS ian. 2010 | 6,6 | 4,5 | 4,9 | 5 | 5,5 | 5,5 |
| COM nov. 2009 | 6,6 | 4,0 | 3,8 | 3,7 | n.a. | n.a. |
| PS ian. 2009 | 7,1 | 7,0 | 7 | 7 | 7 | n.a. |
| Venituri la bugetul general
  (% din PIB) | PS ian. 2010 | 43,7 | 44,4 | 42,5 | 42 | 42 | 42 |
| COM nov. 2009 | 43,7 | 44,6 | 43,3 | 42,9 | n.a. | n.a. |
| PS ian. 2009 | 44 | 43,5 | 42,5 | 42,5 | 43 | n.a. |
| Cheltuielile bugetului general
  (% din PIB) | PS ian. 2010 | 43,7 | 47,6 | 48 | 47 | 46 | 45 |
| COM nov. 2009 | 43,7 | 48,0 | 48,3 | 47,5 | n.a. | n.a. |
| PS ian. 2009 | 44 | 46,5 | 46,5 | 45,5 | 45,5 | n.a. |
| Soldul bugetului general
  (% din PIB) | PS ian. 2010 | 0,0 | –3,2 | –5,5 | –4,5 | –3,5 | –3 |
| COM nov. 2009 | 0,0 | –3,4 | –5,0 | –4,6 | n.a. | n.a. |
| PS ian. 2009 | 0 | –3 | –4 | –3 | –2,5 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PS ian. 2010 | 2,7 | –0,6 | –3 | –2 | –0,5 | 0,5 |
| COM nov. 2009 | 2,7 | –0,6 | –2,2 | –1,7 | n.a. | n.a. |
| PS ian. 2009 | 2,5 | 0 | –1 | 0 | 0,5 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (6)

  (% din PIB) | PS ian. 2010 | –1,6 | –1,9 | –4,4 | –4,1 | –3,1 | –2,3 |
| COM nov. 2009 | –1,5 | –1,9 | –3,6 | –3,5 | n.a. | n.a. |
| PS ian. 2009 | –1,2 | –2,4 | –3,5 | –2,4 | –2,1 | n.a. |
| Sold structural (8)

  (% din PIB) | PS ian. 2010 | –1,2 | –1,8 | –4,4 | –3,9 | –3,0 | –2,3 |
| COM nov. 2009 | –1,1 | –1,9 | –3,6 | –3,5 | n.a. | n.a. |
| PS ian. 2009 | –0,8 | –2,5 | –3,4 | –2,4 | –2,1 | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PS ian. 2010 | 65,9 | 72,5 | 76,5 | 79,5 | 81 | 82 |
| COM nov. 2009 | 65,9 | 73,1 | 76,7 | 79,7 | n.a. | n.a. |
| PS ian. 2009 | 65,5 | 68,5 | 70,5 | 71,5 | 72,5 | n.a. |
| Programul de stabilitate (PS); previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009 (COM); calculele serviciilor Comisiei. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

PIB real

(variație %)

PS ian. 2010

1,3

–5,0

1,4

2

2

2

COM nov. 2009

1,3

–5,0

1,2

1,7

n.a.

n.a.

PS ian. 2009

1,3

–2,3

1,25

1,25

1,25

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PS ian. 2010

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

COM nov. 2009

2,8

0,3

0,8

1,0

n.a.

n.a.

PS ian. 2009

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Deviație PIB (6)

(% din PIB potențial)

PS ian. 2010

3,2

–2,6

–2,1

–1,3

–1,1

–0,9

COM nov. 2009 (7)

3,0

–2,9

–2,6

–2,2

n.a.

n.a.

PS ian. 2009

2,2

–0,9

–0,7

–0,7

–1,0

n.a.

Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii

(% din PIB)

PS ian. 2010

6,6

4,5

4,9

5

5,5

5,5

COM nov. 2009

6,6

4,0

3,8

3,7

n.a.

n.a.

PS ian. 2009

7,1

7,0

7

7

7

n.a.

Venituri la bugetul general

(% din PIB)

PS ian. 2010

43,7

44,4

42,5

42

42

42

COM nov. 2009

43,7

44,6

43,3

42,9

n.a.

n.a.

PS ian. 2009

44

43,5

42,5

42,5

43

n.a.

Cheltuielile bugetului general

(% din PIB)

PS ian. 2010

43,7

47,6

48

47

46

45

COM nov. 2009

43,7

48,0

48,3

47,5

n.a.

n.a.

PS ian. 2009

44

46,5

46,5

45,5

45,5

n.a.

Soldul bugetului general

(% din PIB)

PS ian. 2010

0,0

–3,2

–5,5

–4,5

–3,5

–3

COM nov. 2009

0,0

–3,4

–5,0

–4,6

n.a.

n.a.

PS ian. 2009

0

–3

–4

–3

–2,5

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PS ian. 2010

2,7

–0,6

–3

–2

–0,5

0,5

COM nov. 2009

2,7

–0,6

–2,2

–1,7

n.a.

n.a.

PS ian. 2009

2,5

0

–1

0

0,5

n.a.

Sold ajustat ciclic (6)

(% din PIB)

PS ian. 2010

–1,6

–1,9

–4,4

–4,1

–3,1

–2,3

COM nov. 2009

–1,5

–1,9

–3,6

–3,5

n.a.

n.a.

PS ian. 2009

–1,2

–2,4

–3,5

–2,4

–2,1

n.a.

Sold structural (8)

(% din PIB)

PS ian. 2010

–1,2

–1,8

–4,4

–3,9

–3,0

–2,3

COM nov. 2009

–1,1

–1,9

–3,6

–3,5

n.a.

n.a.

PS ian. 2009

–0,8

–2,5

–3,4

–2,4

–2,1

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

PS ian. 2010

65,9

72,5

76,5

79,5

81

82

COM nov. 2009

65,9

73,1

76,7

79,7

n.a.

n.a.

PS ian. 2009

65,5

68,5

70,5

71,5

72,5

n.a.

Programul de stabilitate (PS); previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face trimitere în prezentul text sunt disponibile la adresa: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Evaluarea ține, în special, seama de previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009, dar și de alte informații care au devenit disponibile ulterior, inclusiv previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din februarie 2010.

(3)  În concluziile din 10 noiembrie 2009 referitoare la sustenabilitatea finanțelor publice, „Consiliul solicită statelor membre să își canalizeze atenția asupra strategiilor orientate spre sustenabilitate în programele privind stabilitatea și convergența pe care urmează să le elaboreze” și „invită Comisia, alături de Comitetul pentru politică economică si de Comitetul economic si financiar, să continue elaborarea de metodologii pentru evaluarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice în timp util pentru următorul raport privind sustenabilitatea”, care este prevăzut pentru 2012.

(4)  A se vedea Bundesrechnungshof (2009), „Chancen zur Entlastung und Modernisierung des Bundeshaushalts”.

(5)  În special, lipsesc date cu privire la venitul din proprietate, rata implicită a dobânzii aferente datoriei, categorii detaliate ale ajustărilor stoc-flux și progresele ciclice, în timp ce categoriile „Remunerarea angajaților și consumul intermediar” și „Plăți sociale” sunt prezentate într-o altă componență. Acest fapt îngreunează efectuarea unei evaluări obiective.

(6)  Deviațiile PIB și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, astfel cum au fost recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(7)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 1,0 %, 0,7 %, 0,9 % și, respectiv, 1,2 % în perioada 2008-2011.

(8)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare. Măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare reprezintă 0,4 % din PIB în 2008 și 0,1 % din PIB în 2009, cu efect de creștere a deficitului, în conformitate cu cel mai recent program și 0,3 % din PIB în 2008, cu efect de creștere a deficitului, în conformitate cu previziunile serviciilor Comisiei din noiembrie 2009. Nu există măsuri cu caracter excepțional și alte măsuri temporare pentru anii 2010-2013 conform celui mai recent program și nici pentru anii 2009-2011, în conformitate cu previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009.

Surse:

Programul de stabilitate (PS); previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 29.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 140/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 140/18

---

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 140/04

| Data adoptării deciziei | 12.1.2009 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 626/08 |
| Stat membru | Spania |
| Regiune | País Vasco |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Ayudas a actividades culturales de carácter supramunicipal |
| Temei legal | Orden 3 de Diciembre de 2008, de la Consejería de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2009, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Promovarea culturii |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | Buget anual: 0,75 milioane EUR;
  Buget global: 0,75 milioane EUR |
| Valoare | 70 % |
| Durată (perioadă) | 1.1.2009-31.12.2009 |
| Sectoare economice | Activități de recreație, culturale și sportive |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Departamento de Cultura del Gobierno Vasco |
| C/ Donostia, 1 |
| 01010 Vitoria-Gasteiz |
| Álava — País Vasco |
| ESPAÑA |

Data adoptării deciziei

12.1.2009

Numărul de referință al ajutorului

N 626/08

Stat membru

Spania

Regiune

País Vasco

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Ayudas a actividades culturales de carácter supramunicipal

Temei legal

Orden 3 de Diciembre de 2008, de la Consejería de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2009, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Promovarea culturii

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget anual: 0,75 milioane EUR;

Buget global: 0,75 milioane EUR

Valoare

70 %

Durată (perioadă)

1.1.2009-31.12.2009

Sectoare economice

Activități de recreație, culturale și sportive

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Departamento de Cultura del Gobierno Vasco

C/ Donostia, 1

01010 Vitoria-Gasteiz

Álava — País Vasco

ESPAÑA

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 20.11.2009 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 378/09 |
| Stat membru | Țările de Jos |
| Regiune | Noord–Brabant |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Verruiming van de Monumentenregeling in Noord-Brabant |
| Temei legal | Titel 4.2 Algemene wet bestuursrecht Algemene Subsidie Verordening Noord-Brabant Monumenten |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Conservarea patrimoniului, Promovarea culturii |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | Buget global: 25 de milioane EUR |
| Valoare | 100 % |
| Durată (perioadă) | Până la 31.12.2013 |
| Sectoare economice | Construcții, Activități de recreație, culturale și sportive |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Stimulus Programmamagement |
| Postbus 585 |
| 5600 AN Eindhoven |
| NEDERLAND |

Data adoptării deciziei

20.11.2009

Numărul de referință al ajutorului

N 378/09

Stat membru

Țările de Jos

Regiune

Noord–Brabant

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Verruiming van de Monumentenregeling in Noord-Brabant

Temei legal

Titel 4.2 Algemene wet bestuursrecht Algemene Subsidie Verordening Noord-Brabant Monumenten

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Conservarea patrimoniului, Promovarea culturii

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget global: 25 de milioane EUR

Valoare

100 %

Durată (perioadă)

Până la 31.12.2013

Sectoare economice

Construcții, Activități de recreație, culturale și sportive

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Stimulus Programmamagement

Postbus 585

5600 AN Eindhoven

NEDERLAND

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

---

| 29.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 140/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 140/20

---

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu articolele 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Cazuri față de care Comisia nu prezintă obiecții

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 140/05

| Data adoptării deciziei | 21.4.2010 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 1/10 |
| Stat membru | Spania |
| Regiune | País Vasco |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Régimen de ayudas a los museos del País Vasco |
| Temei legal | Orden de 10 de diciembre de 2009 de la Consejera de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones destinadas a la promoción museística y al desarrollo de actividades museísticas relacionadas con el patrimonio y la difusión cultural |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Promovarea culturii |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | Buget anual: 0,62 milioane EUR; Buget global: 0,62 milioane EUR |
| Valoare | 75 % |
| Durată (perioadă) | 4.2010-31.12.2010 |
| Sectoare economice | Activități de recreație, culturale și sportive |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Consejería de Cultura |
| C/ Donostia, 1 |
| 01010 Vitoria-Gasteiz |
| Álava — País Vasco |
| ESPAÑA |

Data adoptării deciziei

21.4.2010

Numărul de referință al ajutorului

N 1/10

Stat membru

Spania

Regiune

País Vasco

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Régimen de ayudas a los museos del País Vasco

Temei legal

Orden de 10 de diciembre de 2009 de la Consejera de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones destinadas a la promoción museística y al desarrollo de actividades museísticas relacionadas con el patrimonio y la difusión cultural

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Promovarea culturii

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget anual: 0,62 milioane EUR; Buget global: 0,62 milioane EUR

Valoare

75 %

Durată (perioadă)

4.2010-31.12.2010

Sectoare economice

Activități de recreație, culturale și sportive

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Consejería de Cultura

C/ Donostia, 1

01010 Vitoria-Gasteiz

Álava — País Vasco

ESPAÑA

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

---

| 29.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 140/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 140/21

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5843 – Eli Lilly/Certain Animal Health Assets of Pfizer)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 140/06

La data de 21 mai 2010, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32010M5843. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32010M5843. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 29.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 140/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 140/22

---

Concluziile Consiliului din 25 mai 2010 cu privire la viitoarea revizuire a sistemului mărcilor din Uniunea Europeană

2010/C 140/07

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

| 1. | REAMINTEȘTE că în mai 2007 a adoptat concluziile privind perspectivele financiare ale Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (Mărci, desene și modele industriale) (denumit în continuare „OAPI”) și evoluția viitoare a sistemului mărcii comunitare (1); |
| --- | --- |

1.

REAMINTEȘTE că în mai 2007 a adoptat concluziile privind perspectivele financiare ale Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (Mărci, desene și modele industriale) (denumit în continuare „OAPI”) și evoluția viitoare a sistemului mărcii comunitare (1);

| 2. | RECUNOAȘTE acordul stabilit la 18-19 septembrie 2008, în cadrul reuniunii comune a consiliului de administrație și a comitetului bugetar ale OAPI, cu privire la pachetul de măsuri bugetare destinate să creeze în viitor un echilibru mai bun în cadrul bugetului OAPI, pachetul respectiv cuprinzând trei elemente majore: (i) reducerea taxelor pentru obținerea protecției mărcii comunitare, (ii) înființarea fondului de cooperare și (iii) distribuirea pe viitor a 50 % din taxele de reînnoire către oficiile naționale pentru mărci (denumite în continuare „oficii naționale”); |
| --- | --- |

2.

RECUNOAȘTE acordul stabilit la 18-19 septembrie 2008, în cadrul reuniunii comune a consiliului de administrație și a comitetului bugetar ale OAPI, cu privire la pachetul de măsuri bugetare destinate să creeze în viitor un echilibru mai bun în cadrul bugetului OAPI, pachetul respectiv cuprinzând trei elemente majore: (i) reducerea taxelor pentru obținerea protecției mărcii comunitare, (ii) înființarea fondului de cooperare și (iii) distribuirea pe viitor a 50 % din taxele de reînnoire către oficiile naționale pentru mărci (denumite în continuare „oficii naționale”);

| 3. | CONVINE asupra faptului că aceste măsuri bugetare nu constituie doar instrumente corespunzătoare și utile pentru garantarea unui buget echilibrat pentru OAPI în viitor, ci contribuie și la modernizarea, simplificarea, armonizarea și consolidarea sistemului mărcilor din Europa în general, în cadrul unei cooperări consolidate între OAPI și oficiile naționale. |
| --- | --- |

3.

CONVINE asupra faptului că aceste măsuri bugetare nu constituie doar instrumente corespunzătoare și utile pentru garantarea unui buget echilibrat pentru OAPI în viitor, ci contribuie și la modernizarea, simplificarea, armonizarea și consolidarea sistemului mărcilor din Europa în general, în cadrul unei cooperări consolidate între OAPI și oficiile naționale.

| 4. | SALUTĂ faptul că, după acordul din septembrie 2008, taxele pentru înregistrarea unei mărci comunitare au fost substanțial reduse prin Regulamentul (CE) nr. 355/2009 al Comisiei, care a intrat în vigoare la 1 mai 2009; |
| --- | --- |

4.

SALUTĂ faptul că, după acordul din septembrie 2008, taxele pentru înregistrarea unei mărci comunitare au fost substanțial reduse prin Regulamentul (CE) nr. 355/2009 al Comisiei, care a intrat în vigoare la 1 mai 2009;

| 5. | SALUTĂ progresul semnificativ realizat de OAPI în vederea stabilirii unui fond de cooperare și ÎNCURAJEAZĂ OAPI să finalizeze această activitate cu prioritate, pentru că este absolut necesar ca fondul să devină pe deplin operațional și să beneficieze de participarea activă a oficiilor naționale; |
| --- | --- |

5.

SALUTĂ progresul semnificativ realizat de OAPI în vederea stabilirii unui fond de cooperare și ÎNCURAJEAZĂ OAPI să finalizeze această activitate cu prioritate, pentru că este absolut necesar ca fondul să devină pe deplin operațional și să beneficieze de participarea activă a oficiilor naționale;

| 6. | REAMINTIND Comunicarea Comisiei din 16 iulie 2008 privind o strategie a drepturilor de proprietate industrială pentru Europa (2); |
| --- | --- |

6.

REAMINTIND Comunicarea Comisiei din 16 iulie 2008 privind o strategie a drepturilor de proprietate industrială pentru Europa (2);

| 7. | SALUTĂ inițierea de către Comisie a unui studiu privind funcționarea de ansamblu a sistemului mărcilor din Europa și SPRIJINĂ obiectivele acestuia, astfel cum sunt menționate în termenii de referință; |
| --- | --- |

7.

SALUTĂ inițierea de către Comisie a unui studiu privind funcționarea de ansamblu a sistemului mărcilor din Europa și SPRIJINĂ obiectivele acestuia, astfel cum sunt menționate în termenii de referință;

| 8. | IA ACT de rezultatele interimare ale studiului prezentat Grupului de lucru pentru proprietate intelectuală la 25 martie 2010; |
| --- | --- |

8.

IA ACT de rezultatele interimare ale studiului prezentat Grupului de lucru pentru proprietate intelectuală la 25 martie 2010;

| 9. | ÎNCURAJEAZĂ Comisia să finalizeze studiul în scopul realizării unei baze solide pentru inițiativele sale legislative ulterioare; |
| --- | --- |

9.

ÎNCURAJEAZĂ Comisia să finalizeze studiul în scopul realizării unei baze solide pentru inițiativele sale legislative ulterioare;

| 10. | RECUNOAȘTE faptul că majoritatea asociațiilor de utilizatori ai sistemului mărcii comunitare sunt mulțumite de acesta, precum și de principiul de coexistență dintre marca comunitară și mărcile naționale și consideră că acesta trebuie finisat printr-o revizie ulterioară, luându-se în considerare necesitatea unei relații echilibrate între sistemul mărcii comunitare și sistemul mărcilor naționale; |
| --- | --- |

10.

RECUNOAȘTE faptul că majoritatea asociațiilor de utilizatori ai sistemului mărcii comunitare sunt mulțumite de acesta, precum și de principiul de coexistență dintre marca comunitară și mărcile naționale și consideră că acesta trebuie finisat printr-o revizie ulterioară, luându-se în considerare necesitatea unei relații echilibrate între sistemul mărcii comunitare și sistemul mărcilor naționale;

| 11. | RECUNOAȘTE că mărcile naționale satisfac în continuare necesitățile unui număr mare de solicitanți și că, prin urmare, protecția mărcii naționale trebuie menținută drept o opțiune pentru acești solicitanți; |
| --- | --- |

11.

RECUNOAȘTE că mărcile naționale satisfac în continuare necesitățile unui număr mare de solicitanți și că, prin urmare, protecția mărcii naționale trebuie menținută drept o opțiune pentru acești solicitanți;

| 12. | REAMINTEȘTE Comunicarea Comisiei din 11 septembrie 2009 privind o mai bună protejare a drepturilor de proprietate intelectuală pe piața internă (3); |
| --- | --- |

12.

REAMINTEȘTE Comunicarea Comisiei din 11 septembrie 2009 privind o mai bună protejare a drepturilor de proprietate intelectuală pe piața internă (3);

| 13. | REAMINTEȘTE Rezoluția sa din 1 martie 2010 privind respectarea drepturilor de proprietate intelectuală pe piața internă (4); |
| --- | --- |

13.

REAMINTEȘTE Rezoluția sa din 1 martie 2010 privind respectarea drepturilor de proprietate intelectuală pe piața internă (4);

| 14. | INVITĂ Comisia să prezinte propunerile pentru revizuirea Regulamentului (CE) nr. 207/2009 al Consiliului privind marca comunitară și a Directivei 2008/95/CE de apropiere a legislațiilor statelor membre cu privire la mărci. |
| --- | --- |

14.

INVITĂ Comisia să prezinte propunerile pentru revizuirea Regulamentului (CE) nr. 207/2009 al Consiliului privind marca comunitară și a Directivei 2008/95/CE de apropiere a legislațiilor statelor membre cu privire la mărci.

Această revizuire ar trebui să includă în special:

| — | introducerea unei dispoziții specifice pentru definirea cadrului de cooperare între OAPI și oficiile naționale; |
| --- | --- |

—

introducerea unei dispoziții specifice pentru definirea cadrului de cooperare între OAPI și oficiile naționale;

| — | precizarea în mod explicit a faptului că armonizarea practicilor și a instrumentelor este un obiectiv pe care toate oficiile de mărci din UE ar trebui să îl realizeze și că eforturile în acest domeniu ar trebui sprijinite și facilitate de către OAPI, prin implicarea activă a consiliului său de administrație; |
| --- | --- |

—

precizarea în mod explicit a faptului că armonizarea practicilor și a instrumentelor este un obiectiv pe care toate oficiile de mărci din UE ar trebui să îl realizeze și că eforturile în acest domeniu ar trebui sprijinite și facilitate de către OAPI, prin implicarea activă a consiliului său de administrație;

| — | stabilirea unui temei juridic clar pentru implicarea OAPI în activitățile de protejare, inclusiv combaterea contrafacerii, în special prin consolidarea cooperării cu oficiile naționale, în conformitate cu competețele naționale ale acestora și cu Observatorul comunitar pentru combaterea contrafacerii și pirateriei (5); |
| --- | --- |

—

stabilirea unui temei juridic clar pentru implicarea OAPI în activitățile de protejare, inclusiv combaterea contrafacerii, în special prin consolidarea cooperării cu oficiile naționale, în conformitate cu competețele naționale ale acestora și cu Observatorul comunitar pentru combaterea contrafacerii și pirateriei (5);

| — | crearea unei baze juridice pentru distribuirea a 50 % din taxele de reînnoire ale OAPI către oficiile naționale în conformitate cu criterii de distribuire corecte, echitabile și relevante, care vor fi definite astfel încât să garanteze, printre altele, o sumă minimă fiecărui stat membru, precum și introducerea mecanismelor corespunzătoare care țin seama de aranjamentele financiare aplicabile oficiilor naționale individuale, pentru a se asigura că aceste fonduri vor fi disponibile oficiilor naționale și vor fi utilizate în scopuri strâns legate de protejarea, promovarea și/sau respectarea mărcilor, inclusiv combaterea contrafacerii, |
| --- | --- |

—

crearea unei baze juridice pentru distribuirea a 50 % din taxele de reînnoire ale OAPI către oficiile naționale în conformitate cu criterii de distribuire corecte, echitabile și relevante, care vor fi definite astfel încât să garanteze, printre altele, o sumă minimă fiecărui stat membru, precum și introducerea mecanismelor corespunzătoare care țin seama de aranjamentele financiare aplicabile oficiilor naționale individuale, pentru a se asigura că aceste fonduri vor fi disponibile oficiilor naționale și vor fi utilizate în scopuri strâns legate de protejarea, promovarea și/sau respectarea mărcilor, inclusiv combaterea contrafacerii,

| — | modificări și alte măsuri, dacă este cazul, în scopul sprijinirii relației de complementaritate dintre sistemul mărcii comunitare și sistemul mărcilor naționale; |
| --- | --- |

—

modificări și alte măsuri, dacă este cazul, în scopul sprijinirii relației de complementaritate dintre sistemul mărcii comunitare și sistemul mărcilor naționale;

| — | măsuri pentru ca Directiva 2008/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2008 de apropiere a legislațiile statelor membre cu privire la mărci (versiune codificată) (6) să corespundă într-o mai mare măsură Regulamentului (CE) nr. 207/2009 al Consiliului din 26 februarie 2009 privind marca comunitară (versiune codificată) (7), contribuind astfel la reducerea domeniilor de divergență din cadrul sistemului mărcilor din Europa, în general. |
| --- | --- |

—

măsuri pentru ca Directiva 2008/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2008 de apropiere a legislațiile statelor membre cu privire la mărci (versiune codificată) (6) să corespundă într-o mai mare măsură Regulamentului (CE) nr. 207/2009 al Consiliului din 26 februarie 2009 privind marca comunitară (versiune codificată) (7), contribuind astfel la reducerea domeniilor de divergență din cadrul sistemului mărcilor din Europa, în general.

---

(1)  Documentul 9427/07 al Consiliului.

(2)  Documentul 12267/08 al Consiliului.

(3)  Documentul 13286/09 al Consiliului.

(4)  JO C 56, 6.3.2010, p. 1.

(5)  O atenție deosebită se acordă punctelor 24 și 38 din Rezoluția privind respectarea drepturilor de proprietate intelectuală pe piața internă a Consiliului din 1 martie 2010.

(6)  JO L 299, 8.11.2008, p. 25.

(7)  JO L 78, 24.3.2009, p. 1.

---

Comisia Europeană

| 29.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 140/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 140/24

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

28 mai 2010

2010/C 140/08

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,2384 |
| JPY | yen japonez | 113,06 |
| DKK | coroana daneză | 7,4411 |
| GBP | lira sterlină | 0,84995 |
| SEK | coroana suedeză | 9,6580 |
| CHF | franc elvețian | 1,4258 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 7,9615 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,780 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 273,93 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7080 |
| PLN | zlot polonez | 4,0615 |
| RON | leu românesc nou | 4,1646 |
| TRY | lira turcească | 1,9299 |
| AUD | dolar australian | 1,4534 |
| CAD | dolar canadian | 1,2954 |
| HKD | dolar Hong Kong | 9,6470 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,8165 |
| SGD | dolar Singapore | 1,7312 |
| KRW | won sud-coreean | 1 479,69 |
| ZAR | rand sud-african | 9,4046 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,4599 |
| HRK | kuna croată | 7,2665 |
| IDR | rupia indoneziană | 11 387,55 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,0781 |
| PHP | peso Filipine | 57,118 |
| RUB | rubla rusească | 37,9200 |
| THB | baht thailandez | 40,328 |
| BRL | real brazilian | 2,2492 |
| MXN | peso mexican | 15,8205 |
| INR | rupie indiană | 57,4347 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,2384

JPY

yen japonez

113,06

DKK

coroana daneză

7,4411

GBP

lira sterlină

0,84995

SEK

coroana suedeză

9,6580

CHF

franc elvețian

1,4258

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

7,9615

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,780

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

273,93

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7080

PLN

zlot polonez

4,0615

RON

leu românesc nou

4,1646

TRY

lira turcească

1,9299

AUD

dolar australian

1,4534

CAD

dolar canadian

1,2954

HKD

dolar Hong Kong

9,6470

NZD

dolar neozeelandez

1,8165

SGD

dolar Singapore

1,7312

KRW

won sud-coreean

1 479,69

ZAR

rand sud-african

9,4046

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,4599

HRK

kuna croată

7,2665

IDR

rupia indoneziană

11 387,55

MYR

ringgit Malaiezia

4,0781

PHP

peso Filipine

57,118

RUB

rubla rusească

37,9200

THB

baht thailandez

40,328

BRL

real brazilian

2,2492

MXN

peso mexican

15,8205

INR

rupie indiană

57,4347

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 29.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 140/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 140/25

---

AJUTOR DE STAT – SPANIA

Ajutor de stat C 10/10 (ex N 562/09) – Ajutor pentru restructurare în favoarea întreprinderii A NOVO Comlink SL

Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 108 alineatul (2) din TFUE

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 140/09

Prin scrisoarea din data de 24 martie 2010, reprodusă în versiunea lingvistică autentică în paginile care urmează acestui rezumat, Comisia a comunicat Regatului Spaniei decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE privind măsura de ajutor menționată anterior.

Părțile interesate pot să își prezinte observațiile cu privire la măsura pentru care Comisia inițiază procedura în termen de o lună de la data publicării prezentului rezumat și a scrisorii de mai jos la adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Aceste observații vor fi comunicate Spaniei. Păstrarea confidențialității privind identitatea părții interesate care prezintă observațiile poate fi solicitată în scris, precizându-se motivele care stau la baza solicitării.

TEXTUL REZUMATULUI

PROCEDURĂ

La data de 16 octombrie 2009, Spania a notificat un ajutor pentru restructurare în favoarea întreprinderii A NOVO Comlink SL. La data de 12 noiembrie 2009, Comisia a solicitat informații suplimentare. La data de 25 ianuarie 2010, Spania a transmis informații suplimentare.

DESCRIEREA BENEFICIARULUI ȘI A RESTRUCTURĂRII

Ajutorul prevăzut de regiunea Andaluzia are la bază actul Orden de 5 de novembre de 2008 por la que se establecen las bases reguladoras del programa de ayudas a empresas viables con dificultades coyunturales en Andalucía – o schemă de ajutor de stat pentru IMM-uri pentru care este necesară notificarea în cazul întreprinderilor mari. A NOVO Comlink SL (denumită în continuare A NOVO) este o întreprindere mare, activă în domeniul serviciilor postvânzare pentru calculatoare, telefoane mobile și alte aparate electronice. Aceasta este o filială a societății franceze A NOVO SA, deținută în proporție de 100 % de aceasta din urmă. Inițial, A NOVO producea telefoane. Între 2004 și 2006, A NOVO a încetat activitățile de producție și s-a concentrat asupra serviciilor postvânzare. A NOVO se află în prezent în dificultate financiară. Planul de restructurare notificat a fost elaborat în luna noiembrie 2008. Acest plan propune continuarea activităților curente ale întreprinderii A NOVO și preconizează creștere în toate domeniile de activitate. Ajutorul notificat constă într-o garanție pentru un împrumut de 4 375 de milioane EUR, o subvenționare a dobânzii pentru împrumutul respectiv și un împrumut de 2 milioane EUR acordat de regiunea Andaluzia. În mai 2009, A NOVO a primit, suplimentar, un ajutor de salvare sub forma unei garanții de împrumut, care nu a fost notificat Comisiei.

EVALUARE

Comisia consideră că aceste măsuri constituie ajutor de stat, în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

În urma analizării acestor măsuri de ajutor de stat în lumina articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE și a Liniilor directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (1), Comisia a decis deschiderea procedurii în temeiul articolului 108 alineatul (2) din TFUE, deoarece are îndoieli cu privire la îndeplinirea condițiilor necesare aprobării ajutorului pentru restructurare.

Comisia are îndoieli cu privire la eligibilitatea întreprinderii A NOVO pentru ajutor pentru restructurare conform punctelor 10 și 11 din aceste linii directoare, fiind parte a unui grup mare. Referitor la planul de restructurare, Comisia are îndoieli cu privire la faptul că acesta va conduce la o viabilitate pe termen lung, conform cerințelor de la punctele 35 și 36 din liniile directoare. Acesta nu prevede măsuri de compensare, cum ar fi o reducere a capacității (punctele 38 și 39 din liniile directoare) și o contribuție proprie a beneficiarului, conform cerințelor de la punctul 43 din liniile directoare. De asemenea, nu este clar dacă suma reprezentând ajutorul se limitează la minimul necesar (punctul 45 din liniile directoare).

Prin urmare, este îndoielnic faptul că ajutorul pentru restructurare ar putea fi găsit compatibil cu liniile directoare privind salvarea și restructurarea. De asemenea, Comisia nu dispune de informații suficiente pentru a evalua compatibilitatea ajutorului de salvare nenotificat. În sfârșit, este puțin probabil că măsurile ar putea fi compatibile în temeiul cadrului temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crizei financiare și economice (2).

TEXTUL SCRISORII

„Por la presente, la Comisión informa al Reino de España de que, tras examinar la información suministrada por sus autoridades sobre las medidas mencionadas anteriormente y notificadas de conformidad con el artículo 108, apartado 3, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea (denominado en lo sucesivo “TFUE”) (3), ha decidido iniciar el procedimiento del artículo 108, apartado 2, de dicho Tratado.

1.   PROCEDIMIENTO

| (1) | El 16 de octubre de 2009, España notificó una ayuda de reestructuración planteada por la región de Andalucía en favor de A NOVO Comlink SL. El 12 de noviembre de 2009, la Comisión pidió información adicional. El 25 de enero de 2010, España presentó la información solicitada. |
| --- | --- |

(1)

El 16 de octubre de 2009, España notificó una ayuda de reestructuración planteada por la región de Andalucía en favor de A NOVO Comlink SL. El 12 de noviembre de 2009, la Comisión pidió información adicional. El 25 de enero de 2010, España presentó la información solicitada.

2.   DESCRIPCIÓN

2.1.   Beneficiario

| (2) | A NOVO Comlink SL es una gran empresa activa en el sector de las actividades postventa para ordenadores, teléfonos móviles y otros equipos electrónicos. Es una filial al 100 % de la empresa francesa A NOVO SA. A NOVO Comlink SL (en lo sucesivo A NOVO) posee el 100 % de A NOVO Arce SL y de Cedro Soluciones SL. Originalmente, A NOVO fabricaba teléfonos. Entre 2004 y 2006, A NOVO cesó las actividades de producción y se concentró en los servicios postventa. A NOVO está situada en Málaga, en la región de Andalucía, un área que puede beneficiarse de ayuda regional con arreglo a la excepción del artículo 107, apartado 3, letra a), del TFUE. |
| --- | --- |

(2)

A NOVO Comlink SL es una gran empresa activa en el sector de las actividades postventa para ordenadores, teléfonos móviles y otros equipos electrónicos. Es una filial al 100 % de la empresa francesa A NOVO SA. A NOVO Comlink SL (en lo sucesivo A NOVO) posee el 100 % de A NOVO Arce SL y de Cedro Soluciones SL. Originalmente, A NOVO fabricaba teléfonos. Entre 2004 y 2006, A NOVO cesó las actividades de producción y se concentró en los servicios postventa. A NOVO está situada en Málaga, en la región de Andalucía, un área que puede beneficiarse de ayuda regional con arreglo a la excepción del artículo 107, apartado 3, letra a), del TFUE.

| (3) | La plantilla de A NOVO creció de 263 personas en 2006 a 402 en 2008. En 2008, A NOVO tenía un volumen de negocios de 15,3 millones. Las ventas de servicios postventa en 2008 ascendieron a 14 889 millones EUR; eran de 8 672 millones EUR en 2006 y de 12 984 millones EUR en 2007 (estimación para 2009: 16 118 millones EUR). A NOVO no padece un exceso de capacidad de mano de obra o de equipos. Prevé un crecimiento del volumen de negocios cercano al 10 % para 2009 y del 6 % para el siguiente. Las actuales cuotas de mercado en el sector de los servicios postventa en España son de aproximadamente el 40 % para los ordenadores, el 30 % para los teléfonos móviles y el 10 % para los descodificadores de televisión. |
| --- | --- |

(3)

La plantilla de A NOVO creció de 263 personas en 2006 a 402 en 2008. En 2008, A NOVO tenía un volumen de negocios de 15,3 millones. Las ventas de servicios postventa en 2008 ascendieron a 14 889 millones EUR; eran de 8 672 millones EUR en 2006 y de 12 984 millones EUR en 2007 (estimación para 2009: 16 118 millones EUR). A NOVO no padece un exceso de capacidad de mano de obra o de equipos. Prevé un crecimiento del volumen de negocios cercano al 10 % para 2009 y del 6 % para el siguiente. Las actuales cuotas de mercado en el sector de los servicios postventa en España son de aproximadamente el 40 % para los ordenadores, el 30 % para los teléfonos móviles y el 10 % para los descodificadores de televisión.

2.2.   Dificultades financieras

| (4) | Según las autoridades españolas, A NOVO cumple las condiciones de insolvencia. Afirman que del capital inicial suscrito en 2001, que ascendía a 15 millones EUR, han desaparecido más de 10 millones EUR, y que solo en 2008 se ha perdido más de una cuarta parte. | 2001 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Capital | 15 000 000 | 14 684 923 | 6 167 668 | 6 167 668 | 8 967 667 | 4 056 802 |

(4)

Según las autoridades españolas, A NOVO cumple las condiciones de insolvencia. Afirman que del capital inicial suscrito en 2001, que ascendía a 15 millones EUR, han desaparecido más de 10 millones EUR, y que solo en 2008 se ha perdido más de una cuarta parte.

2001

2004

2005

2006

2007

2008

Capital

15 000 000

14 684 923

6 167 668

6 167 668

8 967 667

4 056 802

Las autoridades españolas también subrayan las deudas y pérdidas crecientes y la disminución del volumen de negocios:

| | Eur |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 |
| Incremento de pérdidas | –2 603 000 | –4 549 000 | –3 923 000 |
| Disminución del volumen de negocios | 22 090 000 | 21 853 000 | 15 305 000 |
| Crecimiento de la deuda | 4 281 000 | 5 836 000 | 6 997 000 |

Eur

2006

2007

2008

Incremento de pérdidas

–2 603 000

–4 549 000

–3 923 000

Disminución del volumen de negocios

22 090 000

21 853 000

15 305 000

Crecimiento de la deuda

4 281 000

5 836 000

6 997 000

Sin embargo, el descenso del volumen de negocios hasta 2008 se debió principalmente a la reducción progresiva de las actividades de producción. Para las actividades del servicio postventa, que eran la única actividad restante en 2008, la cifra para 2006 es de 8 672 millones EUR, y para 2007 de 12 984 millones EUR. Es decir, el volumen de negocios de las únicas actividades pertinentes desde 2008 se ha incrementado a partir de 2006.

| (5) | En julio de 2005, se inició una reestructuración de A NOVO con vistas a cambiar su actividad pasando de la producción de teléfonos a la prestación de servicios postventa. Con este motivo, se elaboró un plan de reestructuración que contemplaba reducciones salariales y un sistema de jubilación anticipada para el personal de producción. A NOVO aportó a este plan 14,7 millones EUR procedentes de una operación de venta y posterior arrendamiento financiero de sus bienes inmuebles. Debido al sistema de reducción de plantilla, de 2005 a 2008 A NOVO acumuló unas pérdidas de 12,3 millones EUR. El plan de 2005 también preveía que la región de Andalucía efectuara pagos directos a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años. En la actualidad A NOVO, según España, tiene dificultades para conseguir dinero en los mercados de capitales. |
| --- | --- |

(5)

En julio de 2005, se inició una reestructuración de A NOVO con vistas a cambiar su actividad pasando de la producción de teléfonos a la prestación de servicios postventa. Con este motivo, se elaboró un plan de reestructuración que contemplaba reducciones salariales y un sistema de jubilación anticipada para el personal de producción. A NOVO aportó a este plan 14,7 millones EUR procedentes de una operación de venta y posterior arrendamiento financiero de sus bienes inmuebles. Debido al sistema de reducción de plantilla, de 2005 a 2008 A NOVO acumuló unas pérdidas de 12,3 millones EUR. El plan de 2005 también preveía que la región de Andalucía efectuara pagos directos a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años. En la actualidad A NOVO, según España, tiene dificultades para conseguir dinero en los mercados de capitales.

2.3.   El plan de reestructuración notificado

| (6) | El plan de reestructuración notificado no describe las razones que llevaron a las dificultades actuales. Hace referencia al plan de reestructuración de 2005 y a las medidas estructurales y los contratos financieros de aquel entonces, pero no indica si las dificultades fueron causadas por cálculos incorrectos contenidos en el plan de 2005 o por acontecimientos inesperados. |
| --- | --- |

(6)

El plan de reestructuración notificado no describe las razones que llevaron a las dificultades actuales. Hace referencia al plan de reestructuración de 2005 y a las medidas estructurales y los contratos financieros de aquel entonces, pero no indica si las dificultades fueron causadas por cálculos incorrectos contenidos en el plan de 2005 o por acontecimientos inesperados.

| (7) | El plan de reestructuración de noviembre de 2008, notificado en octubre de 2009, abarca el período de 2009 a 2013. Ha sido elaborado por el propio beneficiario, al parecer sin un control externo independiente. Prevé una ayuda de reestructuración para A NOVO basada en la Orden de 5 de noviembre de 2008 por la que se establecen las bases reguladoras del programa de ayudas a empresas viables con dificultades coyunturales en Andalucía, de la región de Andalucía. Esta Orden fue aprobada por la Comisión en mayo de 2009, como régimen de ayuda de salvamento y de reestructuración para PYME que requiere la notificación de las concesiones individuales de tal ayuda a grandes empresas (asunto N 608/08). El único objetivo del plan es una reestructuración financiera en forma de inyección de nuevo capital. |
| --- | --- |

(7)

El plan de reestructuración de noviembre de 2008, notificado en octubre de 2009, abarca el período de 2009 a 2013. Ha sido elaborado por el propio beneficiario, al parecer sin un control externo independiente. Prevé una ayuda de reestructuración para A NOVO basada en la Orden de 5 de noviembre de 2008 por la que se establecen las bases reguladoras del programa de ayudas a empresas viables con dificultades coyunturales en Andalucía, de la región de Andalucía. Esta Orden fue aprobada por la Comisión en mayo de 2009, como régimen de ayuda de salvamento y de reestructuración para PYME que requiere la notificación de las concesiones individuales de tal ayuda a grandes empresas (asunto N 608/08). El único objetivo del plan es una reestructuración financiera en forma de inyección de nuevo capital.

| (8) | La ayuda prevista por la región de Andalucía consiste en






  — | una garantía del 80 % para un préstamo de 4 375 000 EUR con una duración de 10 años. El tipo de interés es el Euribor más 1,25 %, la comisión de garantía es del 1,50 % anual. El préstamo está contragarantizado por el único accionista de A NOVO, A NOVO SA Francia, |
| --- | --- | --- |

(8)

La ayuda prevista por la región de Andalucía consiste en

—

una garantía del 80 % para un préstamo de 4 375 000 EUR con una duración de 10 años. El tipo de interés es el Euribor más 1,25 %, la comisión de garantía es del 1,50 % anual. El préstamo está contragarantizado por el único accionista de A NOVO, A NOVO SA Francia,

| — | una bonificación del tipo de interés de un 0,89 %, lo que equivale al 50 % del tipo de base del 1,77 % publicado por la Comisión para determinar los tipos de referencia para septiembre de 2009 (4). Esto equivale, según la notificación, a una ayuda de 357 136 EUR, |
| --- | --- |

—

una bonificación del tipo de interés de un 0,89 %, lo que equivale al 50 % del tipo de base del 1,77 % publicado por la Comisión para determinar los tipos de referencia para septiembre de 2009 (4). Esto equivale, según la notificación, a una ayuda de 357 136 EUR,

| — | un préstamo público de 2 000 000 EUR durante 10 años, concedido por la Agencia de Innovación y Desarrollo de Andalucía (IDEA). El tipo de interés será el tipo del mercado interbancario en la fecha de la celebración del acuerdo de préstamo en septiembre de 2009 (1,77 %). Al parecer, no se añade ningún margen a este índice de base. Este préstamo tiene la garantía del único accionista de A NOVO, A NOVO SA Francia. |
| --- | --- |

—

un préstamo público de 2 000 000 EUR durante 10 años, concedido por la Agencia de Innovación y Desarrollo de Andalucía (IDEA). El tipo de interés será el tipo del mercado interbancario en la fecha de la celebración del acuerdo de préstamo en septiembre de 2009 (1,77 %). Al parecer, no se añade ningún margen a este índice de base. Este préstamo tiene la garantía del único accionista de A NOVO, A NOVO SA Francia.

| (9) | La región de Andalucía supeditó la concesión de la ayuda a que A NOVO contratase a treinta y siete trabajadores de la empresa Servivation a partir de septiembre de 2009. Servivation emplea al personal despedido tras el cierre de un fabricante de teléfonos móviles. |
| --- | --- |

(9)

La región de Andalucía supeditó la concesión de la ayuda a que A NOVO contratase a treinta y siete trabajadores de la empresa Servivation a partir de septiembre de 2009. Servivation emplea al personal despedido tras el cierre de un fabricante de teléfonos móviles.

| (10) | Por lo que se refiere a la cantidad de efectivo necesaria, España afirma que las deudas pendientes actuales consisten en:






  — | deudas con proveedores de 2,7 millones EUR, |
| --- | --- | --- |

(10)

Por lo que se refiere a la cantidad de efectivo necesaria, España afirma que las deudas pendientes actuales consisten en:

—

deudas con proveedores de 2,7 millones EUR,

| — | deudas de 650 000 EUR con el Estado, |
| --- | --- |

—

deudas de 650 000 EUR con el Estado,

| — | deudas de 1,6 millones EUR con otras empresas del grupo A NOVO, |
| --- | --- |

—

deudas de 1,6 millones EUR con otras empresas del grupo A NOVO,

| — | otras necesidades resultantes de la expansión de las actividades. |
| --- | --- |

—

otras necesidades resultantes de la expansión de las actividades.

Todo ello asciende a una necesidad de efectivo de alrededor de 5 millones EUR.

| (11) | Aparte de la inyección de nuevo capital descrita anteriormente, el plan de reestructuración no prevé ninguna reestructuración de las actividades de la empresa ni de su organización y gestión ni de la plantilla. Por el contrario, insiste en proseguir sin cambio en sus operaciones, con la esperanza de salir de las dificultades financieras sin alterar el funcionamiento y la estructura del beneficiario. En lo que respecta a la estructura de la empresa, el plan se refiere a las medidas del plan de reestructuración de 2005, que se ejecutaron entre 2004 y 2007, consistentes en el cese gradual de la producción para dedicarse a prestar servicios postventa para otros fabricantes. El plan describe los diversos ámbitos actuales de actividad y sus posibilidades de expansión e indica la expectativa de crecimiento en volumen de cada área con los clientes actuales y con la captación de nuevos clientes —con la ayuda de la inyección de nuevo capital. De hecho, el plan sólo afirma que A NOVO quiere proseguir según lo previsto en el plan de reestructuración de 2005. Como no se prevé ninguna medida de reestructuración, no contiene ningún calendario para la ejecución de medida alguna. |
| --- | --- |

(11)

Aparte de la inyección de nuevo capital descrita anteriormente, el plan de reestructuración no prevé ninguna reestructuración de las actividades de la empresa ni de su organización y gestión ni de la plantilla. Por el contrario, insiste en proseguir sin cambio en sus operaciones, con la esperanza de salir de las dificultades financieras sin alterar el funcionamiento y la estructura del beneficiario. En lo que respecta a la estructura de la empresa, el plan se refiere a las medidas del plan de reestructuración de 2005, que se ejecutaron entre 2004 y 2007, consistentes en el cese gradual de la producción para dedicarse a prestar servicios postventa para otros fabricantes. El plan describe los diversos ámbitos actuales de actividad y sus posibilidades de expansión e indica la expectativa de crecimiento en volumen de cada área con los clientes actuales y con la captación de nuevos clientes —con la ayuda de la inyección de nuevo capital. De hecho, el plan sólo afirma que A NOVO quiere proseguir según lo previsto en el plan de reestructuración de 2005. Como no se prevé ninguna medida de reestructuración, no contiene ningún calendario para la ejecución de medida alguna.

| (12) | El plan no hace referencia a ninguna contribución propia del beneficiario o de su empresa matriz. En lo que respecta a las medidas compensatorias, el plan no prevé ninguna reducción de capacidad o venta de activos. Al contrario, se propone aumentar la mano de obra para incrementar sus ventas. |
| --- | --- |

(12)

El plan no hace referencia a ninguna contribución propia del beneficiario o de su empresa matriz. En lo que respecta a las medidas compensatorias, el plan no prevé ninguna reducción de capacidad o venta de activos. Al contrario, se propone aumentar la mano de obra para incrementar sus ventas.

| (13) | Por lo que se refiere a las perspectivas, la única hipótesis presentada relativa al desarrollo de la demanda de los servicios de la empresa es moderadamente optimista, pues espera un crecimiento en todos los sectores de actividad del beneficiario. No se establece ninguna distinción entre las hipótesis optimista, intermedia y pesimista. |
| --- | --- |

(13)

Por lo que se refiere a las perspectivas, la única hipótesis presentada relativa al desarrollo de la demanda de los servicios de la empresa es moderadamente optimista, pues espera un crecimiento en todos los sectores de actividad del beneficiario. No se establece ninguna distinción entre las hipótesis optimista, intermedia y pesimista.

2.4.   Medidas no notificadas a la Comisión

| (14) | Durante la evaluación del plan de reestructuración, se tuvo conocimiento de que en mayo de 2009 se había concedido a A NOVO una ayuda de salvamento en forma de garantía del 80 % sobre un préstamo de 1 825 000 EUR durante 6 meses, con una comisión anual del 1,5 % y un tipo de interés del 2,86 %. España no notificó esta garantía. El plan de reestructuración presentado con la notificación en octubre de 2009 se elaboró en noviembre de 2008, antes de la concesión de la ayuda de salvamento. |
| --- | --- |

(14)

Durante la evaluación del plan de reestructuración, se tuvo conocimiento de que en mayo de 2009 se había concedido a A NOVO una ayuda de salvamento en forma de garantía del 80 % sobre un préstamo de 1 825 000 EUR durante 6 meses, con una comisión anual del 1,5 % y un tipo de interés del 2,86 %. España no notificó esta garantía. El plan de reestructuración presentado con la notificación en octubre de 2009 se elaboró en noviembre de 2008, antes de la concesión de la ayuda de salvamento.

| (15) | Además, la Comisión observa que el plan de reestructuración de 2005 preveía, según una referencia que figuraba en plan de reestructuración de 2008, que la región de Andalucía efectuara pagos directos a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años. |
| --- | --- |

(15)

Además, la Comisión observa que el plan de reestructuración de 2005 preveía, según una referencia que figuraba en plan de reestructuración de 2008, que la región de Andalucía efectuara pagos directos a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años.

3.   EVALUACIÓN

3.1.   Ayuda estatal con arreglo al artículo 107, apartado 1, del TFUE

| (16) | El artículo 107, apartado 1, del TFUE declara incompatibles con el mercado común, en la medida en que afecten a los intercambios comerciales entre Estados miembros, las ayudas otorgadas por los Estados o mediante fondos estatales, bajo cualquier forma, que falseen o amenacen falsear la competencia, favoreciendo a determinadas empresas o producciones. |
| --- | --- |

(16)

El artículo 107, apartado 1, del TFUE declara incompatibles con el mercado común, en la medida en que afecten a los intercambios comerciales entre Estados miembros, las ayudas otorgadas por los Estados o mediante fondos estatales, bajo cualquier forma, que falseen o amenacen falsear la competencia, favoreciendo a determinadas empresas o producciones.

| (17) | Las medidas que nos ocupan, las garantías, la subvención de intereses, el préstamo de la región de Andalucía y los pagos directos a los trabajadores de A NOVO, implican recursos del Estado. Son concedidas por la región de Andalucía y son imputables al Estado. |
| --- | --- |

(17)

Las medidas que nos ocupan, las garantías, la subvención de intereses, el préstamo de la región de Andalucía y los pagos directos a los trabajadores de A NOVO, implican recursos del Estado. Son concedidas por la región de Andalucía y son imputables al Estado.

| (18) | Para ser consideradas ayuda estatal, las medidas deben conferir una ventaja al beneficiario que éste no podría obtener en condiciones normales de mercado. La subvención de intereses por un valor de 357 136 EUR cumple esta condición. En cuanto a las dos garantías del Estado, se debe considerar que una garantía constituye ayuda si el prestatario se encuentra en una situación financiera difícil [punto 3.2, letra a) de la Comunicación de la Comisión relativa a la aplicación de los artículos 87 y 88 del Tratado CE a las ayudas estatales otorgadas en forma de garantía] (5). En este caso, la Comisión considera que las garantían confieren una ventaja al prestatario. Por lo que respecta a la determinación del importe de la ayuda, la Comisión no puede en la fase actual determinar el equivalente en subvención de las garantías, pues carece de información sobre el grado de solvencia de A NOVO. Finalmente, el préstamo de la región de Andalucía confiere una ventaja a A NOVO. El tipo de interés se determina según el tipo anual del mercado interbancario de dinero. No se añade ningún margen a este índice de base. Sin embargo, incluso suponiendo una elevada colateralización de la garantía dada por A NOVO SA, Francia, para un préstamo a una empresa en una situación financiera difícil, habría que añadir de 220 a 400 puntos básicos al tipo de base (6). Por lo tanto, el préstamo también constituye ayuda. Para determinar el equivalente en subvención del préstamo se necesitaría más información sobre el índice de solvencia de A NOVO. |
| --- | --- |

(18)

Para ser consideradas ayuda estatal, las medidas deben conferir una ventaja al beneficiario que éste no podría obtener en condiciones normales de mercado. La subvención de intereses por un valor de 357 136 EUR cumple esta condición. En cuanto a las dos garantías del Estado, se debe considerar que una garantía constituye ayuda si el prestatario se encuentra en una situación financiera difícil [punto 3.2, letra a) de la Comunicación de la Comisión relativa a la aplicación de los artículos 87 y 88 del Tratado CE a las ayudas estatales otorgadas en forma de garantía] (5). En este caso, la Comisión considera que las garantían confieren una ventaja al prestatario. Por lo que respecta a la determinación del importe de la ayuda, la Comisión no puede en la fase actual determinar el equivalente en subvención de las garantías, pues carece de información sobre el grado de solvencia de A NOVO. Finalmente, el préstamo de la región de Andalucía confiere una ventaja a A NOVO. El tipo de interés se determina según el tipo anual del mercado interbancario de dinero. No se añade ningún margen a este índice de base. Sin embargo, incluso suponiendo una elevada colateralización de la garantía dada por A NOVO SA, Francia, para un préstamo a una empresa en una situación financiera difícil, habría que añadir de 220 a 400 puntos básicos al tipo de base (6). Por lo tanto, el préstamo también constituye ayuda. Para determinar el equivalente en subvención del préstamo se necesitaría más información sobre el índice de solvencia de A NOVO.

| (19) | Por consiguiente, las cuatro medidas favorecen al beneficiario individualmente y le confieren una ventaja en el contexto de su reestructuración que, tal como afirman las autoridades españolas en su presentación, no podría haber obtenido en el mercado financiero. Como consecuencia, la posición de la empresa beneficiaria se refuerza en comparación con la de sus competidores. Por lo tanto, las medidas son selectivas y es probable que falseen la competencia. |
| --- | --- |

(19)

Por consiguiente, las cuatro medidas favorecen al beneficiario individualmente y le confieren una ventaja en el contexto de su reestructuración que, tal como afirman las autoridades españolas en su presentación, no podría haber obtenido en el mercado financiero. Como consecuencia, la posición de la empresa beneficiaria se refuerza en comparación con la de sus competidores. Por lo tanto, las medidas son selectivas y es probable que falseen la competencia.

| (20) | En lo referente a los pagos directos de la región de Andalucía a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años, España no ha presentado información que permita a la Comisión evaluar si constituye o no ayuda. Si los pagos se efectuaron al amparo de un régimen general de la seguridad social, no se considerarán ayuda estatal. Si los pagos tuvieran que correr normalmente por cuenta de la propia empresa —en virtud del Derecho laboral o de un convenio colectivo—, los pagos formarían parte de los costes normales de la empresa. Si el Estado se hace cargo de estos pagos, deben contabilizarse como ayuda (7). |
| --- | --- |

(20)

En lo referente a los pagos directos de la región de Andalucía a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años, España no ha presentado información que permita a la Comisión evaluar si constituye o no ayuda. Si los pagos se efectuaron al amparo de un régimen general de la seguridad social, no se considerarán ayuda estatal. Si los pagos tuvieran que correr normalmente por cuenta de la propia empresa —en virtud del Derecho laboral o de un convenio colectivo—, los pagos formarían parte de los costes normales de la empresa. Si el Estado se hace cargo de estos pagos, deben contabilizarse como ayuda (7).

| (21) | Por lo que respecta al efecto sobre los intercambios, las autoridades españolas alegan que los servicios postventa, en los que opera el beneficiario, se prestan a nivel local y se limitan al territorio de España. No obstante, el Tribunal ha confirmado que dicho efecto no depende del carácter local o regional de los servicios prestados ni de la importancia del ámbito de actividad de que se trate (8). Además, estos servicios se intercambian libremente en la Unión. Por último, los propietarios de las empresas que prestan estos servicios están radicados en más de un Estado miembro. Esto es particularmente cierto en el caso del presente beneficiario, que forma parte del grupo francés A NOVO, un operador importante en los servicios postventa en Europa. Por lo tanto, se cumple la condición de afectar al comercio entre los Estados miembros. |
| --- | --- |

(21)

Por lo que respecta al efecto sobre los intercambios, las autoridades españolas alegan que los servicios postventa, en los que opera el beneficiario, se prestan a nivel local y se limitan al territorio de España. No obstante, el Tribunal ha confirmado que dicho efecto no depende del carácter local o regional de los servicios prestados ni de la importancia del ámbito de actividad de que se trate (8). Además, estos servicios se intercambian libremente en la Unión. Por último, los propietarios de las empresas que prestan estos servicios están radicados en más de un Estado miembro. Esto es particularmente cierto en el caso del presente beneficiario, que forma parte del grupo francés A NOVO, un operador importante en los servicios postventa en Europa. Por lo tanto, se cumple la condición de afectar al comercio entre los Estados miembros.

| (22) | Por todo ello, las dos garantías, la subvención de intereses y el préstamo descritos constituyen ayuda estatal en el sentido del artículo 107, apartado 1, TFUE. La Comisión carece de la información necesaria que le permita determinar si también constituyen ayuda los pagos directos a los trabajadores prometidos en 2005 por la región de Andalucía. |
| --- | --- |

(22)

Por todo ello, las dos garantías, la subvención de intereses y el préstamo descritos constituyen ayuda estatal en el sentido del artículo 107, apartado 1, TFUE. La Comisión carece de la información necesaria que le permita determinar si también constituyen ayuda los pagos directos a los trabajadores prometidos en 2005 por la región de Andalucía.

3.2.   Compatibilidad de la ayuda con el mercado interior a tenor de las Directrices sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis

3.2.1.   La ayuda de salvamento no notificada

| (23) | Las autoridades españolas no han notificado la ayuda de salvamento de mayo de 2009 ni han presentado la información necesaria para evaluar la compatibilidad de esta ayuda con el mercado interior, especialmente por lo que se refiere al punto 25 de las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis (9) (denominadas en lo sucesivo “las Directrices”) y su función en el plan de restructuración de 2008, que se adoptó antes de la concesión de esta ayuda. Por consiguiente, en la fase actual la Comisión tiene dudas sobre la compatibilidad de esta medida de ayuda con el mercado interior. |
| --- | --- |

(23)

Las autoridades españolas no han notificado la ayuda de salvamento de mayo de 2009 ni han presentado la información necesaria para evaluar la compatibilidad de esta ayuda con el mercado interior, especialmente por lo que se refiere al punto 25 de las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis (9) (denominadas en lo sucesivo “las Directrices”) y su función en el plan de restructuración de 2008, que se adoptó antes de la concesión de esta ayuda. Por consiguiente, en la fase actual la Comisión tiene dudas sobre la compatibilidad de esta medida de ayuda con el mercado interior.

3.2.2.   La ayuda de reestructuración notificada

| (24) | Según la notificación, el objetivo de la ayuda es la reestructuración de una empresa en crisis. Según el artículo 107, apartado 3, letra c), TFUE, la ayuda destinada a facilitar el desarrollo de determinadas actividades o de determinadas regiones económicas puede autorizarse siempre que no altere las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común. La ayuda de salvamento o de reestructuración de empresas en crisis puede considerarse compatible con el mercado interior en virtud de esta disposición si se respetan las condiciones fijadas en las Directrices. |
| --- | --- |

(24)

Según la notificación, el objetivo de la ayuda es la reestructuración de una empresa en crisis. Según el artículo 107, apartado 3, letra c), TFUE, la ayuda destinada a facilitar el desarrollo de determinadas actividades o de determinadas regiones económicas puede autorizarse siempre que no altere las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común. La ayuda de salvamento o de reestructuración de empresas en crisis puede considerarse compatible con el mercado interior en virtud de esta disposición si se respetan las condiciones fijadas en las Directrices.

Derecho del beneficiario a la ayuda como empresa en crisis

| (25) | En primer lugar es necesario poder considerar que la empresa beneficiaria es una empresa en crisis. Según las Directrices, se considera que una empresa está en crisis si es incapaz de recuperarse mediante sus recursos propios o consiguiendo los fondos necesarios de los accionistas o en el mercado, y sin la intervención de los poderes públicos. Las Directrices también enumeran algunas características habituales de tales empresas, tales como el endeudamiento creciente y el debilitamiento de su activo neto. |
| --- | --- |

(25)

En primer lugar es necesario poder considerar que la empresa beneficiaria es una empresa en crisis. Según las Directrices, se considera que una empresa está en crisis si es incapaz de recuperarse mediante sus recursos propios o consiguiendo los fondos necesarios de los accionistas o en el mercado, y sin la intervención de los poderes públicos. Las Directrices también enumeran algunas características habituales de tales empresas, tales como el endeudamiento creciente y el debilitamiento de su activo neto.

| (26) | Según los datos mencionados anteriormente en el apartado 4, cabe concluir en principio que A NOVO es una empresa en crisis en el sentido de las Directrices, debido a la desaparición de más de la mitad de su capital suscrito y a que se ha perdido más de una cuarta parte del mismo en los últimos 12 meses [punto 10, letra a) de las Directrices]. Según España, la empresa cumple además los criterios establecidos en la legislación española para someterse a un procedimiento de quiebra [punto 10, letra c) de las Directrices]. En todo caso, registraba unas pérdidas cada vez mayores y una disminución global del volumen de negocios, en el sentido contemplado en el punto 11 de las Directrices. Sin embargo, según lo descrito en el apartado 4, el volumen de negocios pertinente para la actividad actual y futura de A NOVO, a saber, los servicios postventa, ha registrado un crecimiento considerable. |
| --- | --- |

(26)

Según los datos mencionados anteriormente en el apartado 4, cabe concluir en principio que A NOVO es una empresa en crisis en el sentido de las Directrices, debido a la desaparición de más de la mitad de su capital suscrito y a que se ha perdido más de una cuarta parte del mismo en los últimos 12 meses [punto 10, letra a) de las Directrices]. Según España, la empresa cumple además los criterios establecidos en la legislación española para someterse a un procedimiento de quiebra [punto 10, letra c) de las Directrices]. En todo caso, registraba unas pérdidas cada vez mayores y una disminución global del volumen de negocios, en el sentido contemplado en el punto 11 de las Directrices. Sin embargo, según lo descrito en el apartado 4, el volumen de negocios pertinente para la actividad actual y futura de A NOVO, a saber, los servicios postventa, ha registrado un crecimiento considerable.

| (27) | No se conoce con precisión a partir de qué fecha se debe considerar que la empresa está en crisis. Según los datos presentados (véase el apartado 4), se puede concluir que esta situación ya se daba en 2008. |
| --- | --- |

(27)

No se conoce con precisión a partir de qué fecha se debe considerar que la empresa está en crisis. Según los datos presentados (véase el apartado 4), se puede concluir que esta situación ya se daba en 2008.

| (28) | La dificultad de la empresa para obtener crédito también puede deberse a que ya no es propietaria de los inmuebles que utiliza, tras la operación de venta y posterior arrendamiento financiero mencionada en el apartado 5. Sin embargo, este aspecto debe examinarse e investigarse con mayor detenimiento. |
| --- | --- |

(28)

La dificultad de la empresa para obtener crédito también puede deberse a que ya no es propietaria de los inmuebles que utiliza, tras la operación de venta y posterior arrendamiento financiero mencionada en el apartado 5. Sin embargo, este aspecto debe examinarse e investigarse con mayor detenimiento.

| (29) | Además, A NOVO es una filial al 100 % de la empresa francesa A NOVO SA, cuyo volumen de negocios en 2009 fue de alrededor de 350 millones EUR y con un beneficio neto de 12 millones EUR. Según el punto 11 de las Directrices, una empresa en crisis solo podrá beneficiarse de las ayudas cuando no pueda recuperarse con los fondos obtenidos de sus propietarios. Además, el punto 13 de las Directrices exige, cuando la empresa pertenezca a un grupo de empresas mayor, que el Estado miembro demuestre que las dificultades de la empresa son intrínsecas a la misma y demasiado complejas para ser resueltas por el propio grupo. Las autoridades españolas no han presentado información que permita determinar si se cumplen estas condiciones. |
| --- | --- |

(29)

Además, A NOVO es una filial al 100 % de la empresa francesa A NOVO SA, cuyo volumen de negocios en 2009 fue de alrededor de 350 millones EUR y con un beneficio neto de 12 millones EUR. Según el punto 11 de las Directrices, una empresa en crisis solo podrá beneficiarse de las ayudas cuando no pueda recuperarse con los fondos obtenidos de sus propietarios. Además, el punto 13 de las Directrices exige, cuando la empresa pertenezca a un grupo de empresas mayor, que el Estado miembro demuestre que las dificultades de la empresa son intrínsecas a la misma y demasiado complejas para ser resueltas por el propio grupo. Las autoridades españolas no han presentado información que permita determinar si se cumplen estas condiciones.

| (30) | Por lo tanto, la Comisión tiene dudas de que la empresa pueda obtener ayuda de reestructuración. |
| --- | --- |

(30)

Por lo tanto, la Comisión tiene dudas de que la empresa pueda obtener ayuda de reestructuración.

Restablecimiento de la viabilidad a largo plazo

| (31) | Según el punto 34 de las Directrices, la concesión de la ayuda debe estar supeditada a la ejecución del plan de reestructuración que, para todas las ayudas individuales a grandes empresas, habrá sido autorizado por la Comisión. |
| --- | --- |

(31)

Según el punto 34 de las Directrices, la concesión de la ayuda debe estar supeditada a la ejecución del plan de reestructuración que, para todas las ayudas individuales a grandes empresas, habrá sido autorizado por la Comisión.

| (32) | Según el punto 35 de las Directrices, el plan de reestructuración ha de restablecer la viabilidad a largo plazo de la empresa en un plazo razonable, partiendo de hipótesis realistas por lo que se refiere a las condiciones futuras de explotación. Según el punto 36 de las Directrices, el plan debe contener hipótesis optimistas, pesimistas e intermedias sobre las perspectivas futuras. |
| --- | --- |

(32)

Según el punto 35 de las Directrices, el plan de reestructuración ha de restablecer la viabilidad a largo plazo de la empresa en un plazo razonable, partiendo de hipótesis realistas por lo que se refiere a las condiciones futuras de explotación. Según el punto 36 de las Directrices, el plan debe contener hipótesis optimistas, pesimistas e intermedias sobre las perspectivas futuras.

| (33) | El plan de reestructuración no contiene una descripción de las medidas internas destinadas a mejorar la viabilidad y estructura de la empresa. No describe las razones que han dado lugar a las dificultades. Hace referencia a un plan de reestructuración de 2005 y a las medidas estructurales y a los contratos financieros de ese momento, pero no indica si la empresa está actualmente en crisis a causa de las hipótesis incorrectas del plan anterior o de circunstancias inesperadas. El plan no contiene hipótesis optimistas, pesimistas e intermedias sobre las perspectivas futuras ni un análisis de los puntos fuertes y débiles de la empresa. Eventualmente, el plan prevé restablecer la viabilidad a largo plazo de la empresa sólo a través de la reducción de deudas. |
| --- | --- |

(33)

El plan de reestructuración no contiene una descripción de las medidas internas destinadas a mejorar la viabilidad y estructura de la empresa. No describe las razones que han dado lugar a las dificultades. Hace referencia a un plan de reestructuración de 2005 y a las medidas estructurales y a los contratos financieros de ese momento, pero no indica si la empresa está actualmente en crisis a causa de las hipótesis incorrectas del plan anterior o de circunstancias inesperadas. El plan no contiene hipótesis optimistas, pesimistas e intermedias sobre las perspectivas futuras ni un análisis de los puntos fuertes y débiles de la empresa. Eventualmente, el plan prevé restablecer la viabilidad a largo plazo de la empresa sólo a través de la reducción de deudas.

| (34) | Por lo que se refiere a las perspectivas de la empresa, se prevé que las ventas se sitúen en 16 118 millones EUR en 2009, 17 658 millones EUR en 2010, 18 630 millones EUR en 2011, 18 923 millones EUR en 2012 y 19 721 millones EUR en 2013. Se espera que la empresa registre unas pérdidas de 254 000 EUR en 2009 y unos resultados positivos de 414 000 EUR en 2010, 835 000 EUR en 2011, 1 261 millones EUR en 2012, y 1 863 millones EUR en 2013. |
| --- | --- |

(34)

Por lo que se refiere a las perspectivas de la empresa, se prevé que las ventas se sitúen en 16 118 millones EUR en 2009, 17 658 millones EUR en 2010, 18 630 millones EUR en 2011, 18 923 millones EUR en 2012 y 19 721 millones EUR en 2013. Se espera que la empresa registre unas pérdidas de 254 000 EUR en 2009 y unos resultados positivos de 414 000 EUR en 2010, 835 000 EUR en 2011, 1 261 millones EUR en 2012, y 1 863 millones EUR en 2013.

| (35) | Estas previsiones de ventas se basan en la consulta a los principales clientes de A NOVO. Las autoridades españolas solo han presentado una hipótesis. Como además no está claro por qué A NOVO está ahora en crisis, a pesar de la aplicación del plan de reestructuración de 2005 según lo previsto, no es evidente que la prevista medida de reestructuración simplemente financiera vaya a atajar la causa de las dificultades de la empresa. |
| --- | --- |

(35)

Estas previsiones de ventas se basan en la consulta a los principales clientes de A NOVO. Las autoridades españolas solo han presentado una hipótesis. Como además no está claro por qué A NOVO está ahora en crisis, a pesar de la aplicación del plan de reestructuración de 2005 según lo previsto, no es evidente que la prevista medida de reestructuración simplemente financiera vaya a atajar la causa de las dificultades de la empresa.

| (36) | Por lo tanto, la Comisión tiene dudas de que la aplicación del plan notificado restablezca la viabilidad a largo plazo de la empresa. |
| --- | --- |

(36)

Por lo tanto, la Comisión tiene dudas de que la aplicación del plan notificado restablezca la viabilidad a largo plazo de la empresa.

Evitar falseamientos indebidos de la competencia

| (37) | De conformidad con los puntos 38 a 42 de las Directrices, se han de adoptar medidas para reducir en la medida de lo posible los efectos negativos de la ayuda sobre los competidores. La ayuda no debe falsear indebidamente la competencia. Por lo general esto significa limitar la presencia que la empresa pueda disfrutar en sus mercados al término del período de reestructuración. La limitación o reducción obligatoria de la presencia de la empresa en el mercado de referencia constituye una compensación para sus competidores. |
| --- | --- |

(37)

De conformidad con los puntos 38 a 42 de las Directrices, se han de adoptar medidas para reducir en la medida de lo posible los efectos negativos de la ayuda sobre los competidores. La ayuda no debe falsear indebidamente la competencia. Por lo general esto significa limitar la presencia que la empresa pueda disfrutar en sus mercados al término del período de reestructuración. La limitación o reducción obligatoria de la presencia de la empresa en el mercado de referencia constituye una compensación para sus competidores.

| (38) | El plan no contiene ninguna medida compensatoria como la desinversión de activos o las reducciones de capacidad o de presencia en el mercado. Al contrario, prevé una expansión del negocio y la contratación de más trabajadores. Aunque no hay nada que sugiera que el mercado de la reparación de aparatos electrónicos registre un exceso de capacidad, la inclusión de esta expectativa de expansión en una medida de ayuda pública a una empresa en crisis no se ajusta a lo establecido en los puntos 38 y 39 de las Directrices. |
| --- | --- |

(38)

El plan no contiene ninguna medida compensatoria como la desinversión de activos o las reducciones de capacidad o de presencia en el mercado. Al contrario, prevé una expansión del negocio y la contratación de más trabajadores. Aunque no hay nada que sugiera que el mercado de la reparación de aparatos electrónicos registre un exceso de capacidad, la inclusión de esta expectativa de expansión en una medida de ayuda pública a una empresa en crisis no se ajusta a lo establecido en los puntos 38 y 39 de las Directrices.

| (39) | Por lo tanto, la Comisión tiene dudas fundadas de que se cumplan estas condiciones importantes para la compatibilidad de la ayuda de reestructuración. |
| --- | --- |

(39)

Por lo tanto, la Comisión tiene dudas fundadas de que se cumplan estas condiciones importantes para la compatibilidad de la ayuda de reestructuración.

Ayuda circunscrita al mínimo

| (40) | De conformidad con el punto 43 de las Directrices, el importe y la intensidad de la ayuda deberán limitarse a los costes de reestructuración estrictamente necesarios para permitir la reestructuración, teniendo en cuenta las disponibilidades financieras de la empresa. Los beneficiarios de la ayuda deberán contribuir de forma importante al plan de reestructuración con cargo a sus propios recursos, por ejemplo, mediante la venta de activos que no sean indispensables para la supervivencia de la empresa o mediante financiación externa obtenida en condiciones de mercado. |
| --- | --- |

(40)

De conformidad con el punto 43 de las Directrices, el importe y la intensidad de la ayuda deberán limitarse a los costes de reestructuración estrictamente necesarios para permitir la reestructuración, teniendo en cuenta las disponibilidades financieras de la empresa. Los beneficiarios de la ayuda deberán contribuir de forma importante al plan de reestructuración con cargo a sus propios recursos, por ejemplo, mediante la venta de activos que no sean indispensables para la supervivencia de la empresa o mediante financiación externa obtenida en condiciones de mercado.

| (41) | El plan carece de cualquier elemento que suponga una contribución propia del beneficiario, por ejemplo en forma de financiación externa en condiciones de mercado. El préstamo del Estado de 2 millones EUR y la garantía para el préstamo de 4 375 000 EUR no cumplen las condiciones de mercado (véase el apartado 17). El plan de reestructuración tampoco contiene ningún plan de venta de activos. |
| --- | --- |

(41)

El plan carece de cualquier elemento que suponga una contribución propia del beneficiario, por ejemplo en forma de financiación externa en condiciones de mercado. El préstamo del Estado de 2 millones EUR y la garantía para el préstamo de 4 375 000 EUR no cumplen las condiciones de mercado (véase el apartado 17). El plan de reestructuración tampoco contiene ningún plan de venta de activos.

| (42) | La Comisión observa que la sociedad matriz A NOVO SA, Francia, que está obteniendo beneficios, no garantiza por sí misma los nuevos préstamos, sino que se limita a ofrecer una contragarantía a pesar de la perspectiva optimista presentada (véase el apartado 32). |
| --- | --- |

(42)

La Comisión observa que la sociedad matriz A NOVO SA, Francia, que está obteniendo beneficios, no garantiza por sí misma los nuevos préstamos, sino que se limita a ofrecer una contragarantía a pesar de la perspectiva optimista presentada (véase el apartado 32).

| (43) | Además, según el punto 45 de las Directrices, conviene evitar que la ayuda lleve a la empresa a disponer de una liquidez excedentaria. Cabe albergar dudas sobre la necesidad del importe de los préstamos garantizados y concedidos, que ascienden en conjunto a 6 375 millones EUR (sin contabilizar la medida de salvamento en forma de garantía para un préstamo de 1,825 millones EUR). Según las autoridades españolas, el beneficiario debe cubrir deudas externas por un importe de alrededor de 3,4 millones EUR (o de 5 millones EUR, si se suman las deudas de 1,6 millones EUR con otras empresas del grupo A NOVO) (véase el apartado 10). No se prevé ninguna otra inversión más allá del restablecimiento de la liquidez. La Comisión también tendría que evaluar si las deudas internas del grupo pueden constituir una razón legítima para considerar que una empresa está en crisis. |
| --- | --- |

(43)

Además, según el punto 45 de las Directrices, conviene evitar que la ayuda lleve a la empresa a disponer de una liquidez excedentaria. Cabe albergar dudas sobre la necesidad del importe de los préstamos garantizados y concedidos, que ascienden en conjunto a 6 375 millones EUR (sin contabilizar la medida de salvamento en forma de garantía para un préstamo de 1,825 millones EUR). Según las autoridades españolas, el beneficiario debe cubrir deudas externas por un importe de alrededor de 3,4 millones EUR (o de 5 millones EUR, si se suman las deudas de 1,6 millones EUR con otras empresas del grupo A NOVO) (véase el apartado 10). No se prevé ninguna otra inversión más allá del restablecimiento de la liquidez. La Comisión también tendría que evaluar si las deudas internas del grupo pueden constituir una razón legítima para considerar que una empresa está en crisis.

| (44) | A NOVO está situada en una zona asistida en el sentido del artículo 107, apartado 3, letra a), del TFUE. Sin embargo, hasta la fecha las autoridades españolas no han indicado ninguna necesidad concreta de desarrollo regional que justifique una aplicación menos estricta de los criterios de las Directrices. |
| --- | --- |

(44)

A NOVO está situada en una zona asistida en el sentido del artículo 107, apartado 3, letra a), del TFUE. Sin embargo, hasta la fecha las autoridades españolas no han indicado ninguna necesidad concreta de desarrollo regional que justifique una aplicación menos estricta de los criterios de las Directrices.

| (45) | Por lo tanto, la Comisión tiene dudas fundadas de que se cumplan las condiciones para circunscribir la ayuda al mínimo. |
| --- | --- |

(45)

Por lo tanto, la Comisión tiene dudas fundadas de que se cumplan las condiciones para circunscribir la ayuda al mínimo.

Principio de “ayuda única”

| (46) | Por lo que se refiere a los pagos directos de la región de Andalucía a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años, es posible que constituyan ayuda tal como se indica en el apartado 20. Si se considera que estos pagos constituyen ayuda, A NOVO habría recibido ya ayuda de reestructuración en el pasado. No obstante, la ayuda de reestructuración solo se debe conceder una vez (punto 72 de las Directrices). Si han transcurrido menos de 10 años desde el anterior período de reestructuración, la Comisión no puede aprobar una nueva ayuda de reestructuración según el punto 73 de las Directrices. |
| --- | --- |

(46)

Por lo que se refiere a los pagos directos de la región de Andalucía a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años, es posible que constituyan ayuda tal como se indica en el apartado 20. Si se considera que estos pagos constituyen ayuda, A NOVO habría recibido ya ayuda de reestructuración en el pasado. No obstante, la ayuda de reestructuración solo se debe conceder una vez (punto 72 de las Directrices). Si han transcurrido menos de 10 años desde el anterior período de reestructuración, la Comisión no puede aprobar una nueva ayuda de reestructuración según el punto 73 de las Directrices.

| (47) | Por consiguiente, la Comisión también duda de que se haya respetado el principio de “ayuda única”. |
| --- | --- |

(47)

Por consiguiente, la Comisión también duda de que se haya respetado el principio de “ayuda única”.

3.3.   Compatibilidad con arreglo al Marco temporal

| (48) | Es dudoso que la ayuda de salvamento en forma de garantía de un préstamo de 1 825 000 EUR pueda acogerse al Marco temporal aplicable a las medidas de ayuda estatal para facilitar el acceso a la financiación en el actual contexto de crisis económica y financiera (10) (en lo sucesivo denominado “el Marco temporal”). Se puede conceder una ayuda de un equivalente en subvención bruta de hasta 500 000 EUR siempre que se conceda con arreglo a un régimen [punto 4.2.2, letras a) y b), del Marco temporal]. Sin embargo, el único régimen general español de ayuda temporal de concesión de cantidades limitadas de ayuda compatible (N 307/09 de 8 de junio de 2009) aún no estaba en vigor cuando se concedió la citada ayuda. Además, el régimen se limita a las ayudas de hasta 500 000 EUR en forma de subvenciones directas. Así pues, seguiría siendo obligatorio notificar las garantías. Asimismo, la empresa parecía estar en crisis ya antes del 1 de julio de 2008, lo que excluiría la aplicación del Marco temporal [véase el punto 4.3.2, letra i)]. |
| --- | --- |

(48)

Es dudoso que la ayuda de salvamento en forma de garantía de un préstamo de 1 825 000 EUR pueda acogerse al Marco temporal aplicable a las medidas de ayuda estatal para facilitar el acceso a la financiación en el actual contexto de crisis económica y financiera (10) (en lo sucesivo denominado “el Marco temporal”). Se puede conceder una ayuda de un equivalente en subvención bruta de hasta 500 000 EUR siempre que se conceda con arreglo a un régimen [punto 4.2.2, letras a) y b), del Marco temporal]. Sin embargo, el único régimen general español de ayuda temporal de concesión de cantidades limitadas de ayuda compatible (N 307/09 de 8 de junio de 2009) aún no estaba en vigor cuando se concedió la citada ayuda. Además, el régimen se limita a las ayudas de hasta 500 000 EUR en forma de subvenciones directas. Así pues, seguiría siendo obligatorio notificar las garantías. Asimismo, la empresa parecía estar en crisis ya antes del 1 de julio de 2008, lo que excluiría la aplicación del Marco temporal [véase el punto 4.3.2, letra i)].

| (49) | También es dudoso que la medida de reestructuración notificada por España entre en el ámbito de aplicación del Marco temporal. En primer lugar, no está claro cuando A NOVO empezó a estar en crisis. En segundo lugar, por lo que se refiere a la subvención de los intereses, porque su efecto no se limita hasta finales de 2012 [véase el punto 4.4.2, letra a) del Marco]. Además, porque la Comisión carece de información para evaluar si se cumplen las condiciones para que la comisión de la garantía sea compatible [en particular con el punto 4.3.2, letra b) del Marco temporal]. Finalmente, el préstamo concedido por la región de Andalucía no cumple las condiciones del régimen español de ayuda temporal mencionado en el apartado anterior, que España ha limitado a las formas transparentes de ayuda, según lo definido en el artículo 2, apartado 6, del Reglamento general de exención por categorías (11), es decir, a las ayudas en las que es posible calcular previamente con exactitud el equivalente en subvención bruta (ESB) sin necesidad de efectuar una evaluación del riesgo. Sin embargo, dicha evaluación del riesgo es necesaria cuando se trata de un préstamo a una empresa en crisis. |
| --- | --- |

(49)

También es dudoso que la medida de reestructuración notificada por España entre en el ámbito de aplicación del Marco temporal. En primer lugar, no está claro cuando A NOVO empezó a estar en crisis. En segundo lugar, por lo que se refiere a la subvención de los intereses, porque su efecto no se limita hasta finales de 2012 [véase el punto 4.4.2, letra a) del Marco]. Además, porque la Comisión carece de información para evaluar si se cumplen las condiciones para que la comisión de la garantía sea compatible [en particular con el punto 4.3.2, letra b) del Marco temporal]. Finalmente, el préstamo concedido por la región de Andalucía no cumple las condiciones del régimen español de ayuda temporal mencionado en el apartado anterior, que España ha limitado a las formas transparentes de ayuda, según lo definido en el artículo 2, apartado 6, del Reglamento general de exención por categorías (11), es decir, a las ayudas en las que es posible calcular previamente con exactitud el equivalente en subvención bruta (ESB) sin necesidad de efectuar una evaluación del riesgo. Sin embargo, dicha evaluación del riesgo es necesaria cuando se trata de un préstamo a una empresa en crisis.

4.   CONCLUSIÓN

| (50) | Así pues, la Comisión ha decidido iniciar el procedimiento de investigación formal previsto en el artículo 108, apartado 2, TFUE en relación con las medidas descritas por las siguientes razones:






  — | por lo que se refiere a la ayuda de reestructuración notificada, la Comisión tiene dudas de que cumpla las Directrices pertinentes, en especial en lo que respecta a la posibilidad de que A NOVO se beneficie de ayuda de reestructuración, al restablecimiento de su viabilidad a largo plazo, a la necesidad del importe de ayuda, a la ausencia de medidas compensatorias y de una contribución propia del beneficiario y del respeto del principio de “ayuda única” de reestructuración. Además la Comisión carece de la información necesaria para determinar el equivalente en subvención del préstamo y de la garantía del préstamo para A NOVO y la fecha de inicio de la crisis de A NOVO, |
| --- | --- | --- |

(50)

Así pues, la Comisión ha decidido iniciar el procedimiento de investigación formal previsto en el artículo 108, apartado 2, TFUE en relación con las medidas descritas por las siguientes razones:

—

por lo que se refiere a la ayuda de reestructuración notificada, la Comisión tiene dudas de que cumpla las Directrices pertinentes, en especial en lo que respecta a la posibilidad de que A NOVO se beneficie de ayuda de reestructuración, al restablecimiento de su viabilidad a largo plazo, a la necesidad del importe de ayuda, a la ausencia de medidas compensatorias y de una contribución propia del beneficiario y del respeto del principio de “ayuda única” de reestructuración. Además la Comisión carece de la información necesaria para determinar el equivalente en subvención del préstamo y de la garantía del préstamo para A NOVO y la fecha de inicio de la crisis de A NOVO,

| — | la Comisión tiene dudas por lo que se refiere a la compatibilidad de la ayuda de salvamento no notificada concedida en mayo de 2009. |
| --- | --- |

—

la Comisión tiene dudas por lo que se refiere a la compatibilidad de la ayuda de salvamento no notificada concedida en mayo de 2009.

5.   DECISIÓN

| (51) | Habida cuenta de las consideraciones anteriores, la Comisión, actuando conforme al procedimiento establecido en el artículo 108, apartado 2, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea, insta al Reino de España a presentar sus observaciones y a facilitar toda la información que pueda ayudar a evaluar la ayuda en el plazo de un mes a partir de la fecha de recepción de la presente carta. La Comisión insta a sus autoridades a que transmitan inmediatamente una copia de la presente carta al beneficiario potencial de la ayuda. |
| --- | --- |

(51)

Habida cuenta de las consideraciones anteriores, la Comisión, actuando conforme al procedimiento establecido en el artículo 108, apartado 2, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea, insta al Reino de España a presentar sus observaciones y a facilitar toda la información que pueda ayudar a evaluar la ayuda en el plazo de un mes a partir de la fecha de recepción de la presente carta. La Comisión insta a sus autoridades a que transmitan inmediatamente una copia de la presente carta al beneficiario potencial de la ayuda.

| (52) | La Comisión desea recordar que el artículo 108, apartado 3, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea tiene efecto suspensivo y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo, que prevé que toda ayuda concedida ilegalmente pueda recuperarse de su beneficiario. |
| --- | --- |

(52)

La Comisión desea recordar que el artículo 108, apartado 3, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea tiene efecto suspensivo y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo, que prevé que toda ayuda concedida ilegalmente pueda recuperarse de su beneficiario.

| (53) | Por la presente, la Comisión comunica al Reino de España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados de los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del citado Diario Oficial, y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en el plazo de un mes a partir de la fecha de publicación de la presente”. |
| --- | --- |

(53)

Por la presente, la Comisión comunica al Reino de España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados de los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del citado Diario Oficial, y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en el plazo de un mes a partir de la fecha de publicación de la presente”.

---

(1)  JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

1

(2)  JO C 83, 7.4.2009, p. 1.

2

(3)  Con efecto a partir del 1 de diciembre de 2009, los artículos 87 y 88 del Tratado CE han pasado a ser los artículos 107 y 108, respectivamente, del TFUE. Las dos series de disposiciones son en sustancia idénticas. A efectos de la presente Decisión, las referencias a los artículos 101 y 102 del TFUE se entenderán hechas, cuando proceda, a los artículos 81 y 82 del Tratado CE.

3

(4)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

4

(5)  DO C 54 de 4.3.2006, p. 13.

5

(6)  Comunicación de la Comisión relativa a la revisión del método de fijación de los tipos de referencia y de actualización, DO C 14 de 19.1.2008, p. 6.

6

(7)  Véanse también los apartados 61 y 63 de las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis, DO C 244 de 1.10.2004, p. 2.

7

(8)  Asunto C-280/00, Altmark Trans, Rec. 2003, p. I-7747, apartado 82; asunto C-172/03, Heiser/Finanzamt Innsbruck, Rec. 2005, p. I-1627, apartado 33.

8

(9)  DO C 244 de 1.10.2004, p. 2.

9

(10)  DO C 83 de 7.4.2009, p. 1.

10

(11)  Reglamento (CE) no 800/2008 de la Comisión, de 6 de agosto de 2008, por el que se declaran determinadas categorías de ayuda compatibles con el mercado común en aplicación de los artículos 87 y 88 del Tratado (Reglamento general de exención por categorías), DO L 214 de 9.8.2008, p. 3.

11

o

---

| 29.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 140/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 140/33

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5870 – Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 140/10

| 1. | La data de 21 mai 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Hon Hai Precision Industry Co., Ltd („Hon Hai group”, Taiwan), întreprinderea mamă a grupului Foxconn („Foxconn”, Taiwan), dobândește controlul exclusiv asupra întreprinderii Sony Slovakia spol. s r.o. („întreprinderea țintă slovacă”, Slovacia) prin achiziționare de acțiuni. La 1 ianuarie 2010, înainte de a ajunge la un acord privind achiziționarea întreprinderii țintă slovace, Foxconn dobândise controlul exclusiv asupra întreprinderii Sony Baja California, S.A. de C.V („întreprinderea țintă mexicană”, Mexic) prin achiziționare de acțiuni și de active. |
| --- | --- |

1.

La data de 21 mai 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Hon Hai Precision Industry Co., Ltd („Hon Hai group”, Taiwan), întreprinderea mamă a grupului Foxconn („Foxconn”, Taiwan), dobândește controlul exclusiv asupra întreprinderii Sony Slovakia spol. s r.o. („întreprinderea țintă slovacă”, Slovacia) prin achiziționare de acțiuni. La 1 ianuarie 2010, înainte de a ajunge la un acord privind achiziționarea întreprinderii țintă slovace, Foxconn dobândise controlul exclusiv asupra întreprinderii Sony Baja California, S.A. de C.V („întreprinderea țintă mexicană”, Mexic) prin achiziționare de acțiuni și de active.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul Hon Hai group și al întreprinderii Foxconn: furnizarea de servicii de fabricare de produse electronice producătorilor de echipamente originale; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul Hon Hai group și al întreprinderii Foxconn: furnizarea de servicii de fabricare de produse electronice producătorilor de echipamente originale;

| — | în cazul întreprinderii țintă slovace și a întreprinderii țintă mexicane: furnizarea de servicii de fabricare și asamblare de televizoare LCD. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii țintă slovace și a întreprinderii țintă mexicane: furnizarea de servicii de fabricare și asamblare de televizoare LCD.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5870 – Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5870 – Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

---