# Úřední věstník C 143/2010

| | ISSN 1725-5163
  doi:10.3000/17255163.C_2010.143.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 143 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 532. června 2010 |

ISSN 1725-5163

doi:10.3000/17255163.C_2010.143.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 143

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 532. června 2010

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Rada |
| 2010/C 143/01 | Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Belgie na období 2009–2012 | 1 |
| 2010/C 143/02 | Stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Litvy na období 2009–2012 | 6 |
| 2010/C 143/03 | Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Lucemburska na období 2009–2014 | 12 |
| 2010/C 143/04 | Stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska na období 2009–2012 | 17 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Rada

2010/C 143/01

Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Belgie na období 2009–2012

1

2010/C 143/02

Stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Litvy na období 2009–2012

6

2010/C 143/03

Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Lucemburska na období 2009–2014

12

2010/C 143/04

Stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska na období 2009–2012

17

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2010/C 143/05 | Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie – Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  ) | 22 |
| 2010/C 143/06 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.5874 – Barclays/Blackstone/Portfolio Hotels) (
  1
  ) | 25 |
| 2010/C 143/07 | Sdělení v souladu s článkem 12 odst. 5 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, o informacích poskytnutých celními orgány členských států týkajících se zařazení zboží do celní nomenklatury | 26 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2010/C 143/05

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie – Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  )

1

22

2010/C 143/06

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.5874 – Barclays/Blackstone/Portfolio Hotels) (
  1
  )

1

25

2010/C 143/07

Sdělení v souladu s článkem 12 odst. 5 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, o informacích poskytnutých celními orgány členských států týkajících se zařazení zboží do celní nomenklatury

26

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2010/C 143/08 | Úroková míra použitá Evropskou centrální bankou pro hlavní refinanční operace: 1,00 % 1. června 2010 – Směnné kurzy vůči euru | 27 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2010/C 143/09 | Oznámení o žádosti o povolení průzkumu kapalných a plynných uhlovodíků s názvem Costa del Sole – Italská republika – region Sicílie – Assessorato regionale dell’energia e dei servizi di pubblica utilita’ (Regionální rada pro energetiku a veřejné služby) – Dipartimento Regionale dell’Energia (Regionální oddělení pro energetiku) – Servizio – Ufficio Regionale per gli Idrocarburi e la Geotermia (pracoviště – Regionální úřad pro uhlovodíky a geotermální energii) (U.R.I.G.) | 28 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2010/C 143/08

Úroková míra použitá Evropskou centrální bankou pro hlavní refinanční operace: 1,00 % 1. června 2010 – Směnné kurzy vůči euru

27

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2010/C 143/09

Oznámení o žádosti o povolení průzkumu kapalných a plynných uhlovodíků s názvem Costa del Sole – Italská republika – region Sicílie – Assessorato regionale dell’energia e dei servizi di pubblica utilita’ (Regionální rada pro energetiku a veřejné služby) – Dipartimento Regionale dell’Energia (Regionální oddělení pro energetiku) – Servizio – Ufficio Regionale per gli Idrocarburi e la Geotermia (pracoviště – Regionální úřad pro uhlovodíky a geotermální energii) (U.R.I.G.)

28

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY |
| | Evropská komise |
| 2010/C 143/10 | Oznámení o platných antidumpingových opatřeních týkajících se dovozu některých chladniček typu side by side pocházejících z Korejské republiky do Unie: změna adresy společnosti, na niž se vztahuje individuální sazba antidumpingového cla | 30 |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2010/C 143/11 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5818 – Ericsson/LG Electronics/JV) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 32 |
| 2010/C 143/12 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5808 – JSA/Jacquet Metals/IMS) (
  1
  ) | 33 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY

Evropská komise

2010/C 143/10

Oznámení o platných antidumpingových opatřeních týkajících se dovozu některých chladniček typu side by side pocházejících z Korejské republiky do Unie: změna adresy společnosti, na niž se vztahuje individuální sazba antidumpingového cla

30

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2010/C 143/11

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5818 – Ericsson/LG Electronics/JV) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

32

2010/C 143/12

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5808 – JSA/Jacquet Metals/IMS) (
  1
  )

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Rada

| 2.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 143/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 143/1

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému programu stability Belgie na období 2009–2012

2010/C 143/01

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný program stability Belgie na období 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný program stability Belgie na období 2009–2012.

| (2) | Zhroucení světového obchodu spolu s poklesem důvěry, efekty bohatství a zpřísněním úvěrových podmínek vedlo na přelomu roku 2008 k prudkému poklesu belgického hospodářství. Ačkoli pokles byl velmi prudký, ve druhé polovině 2009 roku došlo k poměrně silnému oživení, což bylo zčásti způsobeno přechodnými faktory včetně (domácích a zahraničních) stimulačních balíčků a kladného příspěvku ze zásob.
  Očekává se, že růst bude v první polovině roku 2010 znovu zpomalen soustavnými obtížemi vyplývajícími z restrukturalizace finančních ústavů a z dalšího nárůstu nezaměstnanosti spolu s nízkým využitím kapacity. Ačkoli by pro belgické hospodářství mohlo být vzhledem k vysokému stupni otevřenosti oživení světového obchodu značně přínosné, rozsah tohoto podnětu může být omezený, neboť Belgie v posledních letech ztrácí konkurenceschopnost z hlediska nákladů. Pokles měl značný nepříznivý dopad na veřejné finance. Schodek veřejných financí se zhoršil z 1,2 % HDP v roce 2008 na 5,9 % HDP v roce 2009. Navíc, třebaže poměr hrubého veřejného dluhu k HDP v letech 2000 až 2007 klesal díky celkově obezřetným fiskálním politikám, v roce 2008 začal znovu růst v důsledku zásahů ve finančním sektoru (na 97,9 % v roce 2009). Dne 2. prosince 2009 Rada rozhodla, že Belgie má nadměrný schodek, a vydala doporučení, podle nějž má být schodek do roku 2012 napraven na základě průměrného ročního fiskálního úsilí ve výši 0,75 % HDP. Vzhledem k podstatnému zhoršení veřejných financí ve spojení s nadprůměrným rozpočtovým dopadem stárnutí obyvatelstva a významnými podmíněnými závazky vyplývajícími z operací na stabilizaci finančního systému je třeba soustavně konsolidovat rozpočet a provést strukturální reformy, aby se zajistila dlouhodobá udržitelnost veřejných financí. |
| --- | --- |

(2)

Zhroucení světového obchodu spolu s poklesem důvěry, efekty bohatství a zpřísněním úvěrových podmínek vedlo na přelomu roku 2008 k prudkému poklesu belgického hospodářství. Ačkoli pokles byl velmi prudký, ve druhé polovině 2009 roku došlo k poměrně silnému oživení, což bylo zčásti způsobeno přechodnými faktory včetně (domácích a zahraničních) stimulačních balíčků a kladného příspěvku ze zásob.

Očekává se, že růst bude v první polovině roku 2010 znovu zpomalen soustavnými obtížemi vyplývajícími z restrukturalizace finančních ústavů a z dalšího nárůstu nezaměstnanosti spolu s nízkým využitím kapacity. Ačkoli by pro belgické hospodářství mohlo být vzhledem k vysokému stupni otevřenosti oživení světového obchodu značně přínosné, rozsah tohoto podnětu může být omezený, neboť Belgie v posledních letech ztrácí konkurenceschopnost z hlediska nákladů. Pokles měl značný nepříznivý dopad na veřejné finance. Schodek veřejných financí se zhoršil z 1,2 % HDP v roce 2008 na 5,9 % HDP v roce 2009. Navíc, třebaže poměr hrubého veřejného dluhu k HDP v letech 2000 až 2007 klesal díky celkově obezřetným fiskálním politikám, v roce 2008 začal znovu růst v důsledku zásahů ve finančním sektoru (na 97,9 % v roce 2009). Dne 2. prosince 2009 Rada rozhodla, že Belgie má nadměrný schodek, a vydala doporučení, podle nějž má být schodek do roku 2012 napraven na základě průměrného ročního fiskálního úsilí ve výši 0,75 % HDP. Vzhledem k podstatnému zhoršení veřejných financí ve spojení s nadprůměrným rozpočtovým dopadem stárnutí obyvatelstva a významnými podmíněnými závazky vyplývajícími z operací na stabilizaci finančního systému je třeba soustavně konsolidovat rozpočet a provést strukturální reformy, aby se zajistila dlouhodobá udržitelnost veřejných financí.

| (3) | Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů a rostoucí strukturální nezaměstnanosti rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Pro Belgii je především důležité uskutečnit reformy, které zlepší hospodářskou soutěž, a to zejména v síťových odvětvích, a zvýší nabídku pracovních sil, včetně reforem trhu práce (tj. systému tvorby mezd a pobídek k přijetí práce) a důchodového systému. |
| --- | --- |

(3)

Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů a rostoucí strukturální nezaměstnanosti rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Pro Belgii je především důležité uskutečnit reformy, které zlepší hospodářskou soutěž, a to zejména v síťových odvětvích, a zvýší nabídku pracovních sil, včetně reforem trhu práce (tj. systému tvorby mezd a pobídek k přijetí práce) a důchodového systému.

| (4) | Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá, že po poklesu o 3,1 % v roce 2009 reálný HDP v roce 2010 vzroste o 1,1 % a v roce 2011 zrychlí na 1,7 % a poté na 2,2 % v roce 2012. Podle prognózy útvarů Komise z listopadu roku 2009 se očekává, že roční růst HDP bude v roce 2010 mírně pozitivní (0,6 %) a v roce 2011 vzroste na 1,5 %. S ohledem na novější informace a na výsledky za druhé pololetí roku 2009, které předčily očekávání, se však zdá, že tyto odhady jsou spíše nižší. Zdá se, že předpokládaná skladba růstu mírně zveličuje příspěvek domácí poptávky k růstu v roce 2010, ale v následujících letech je realistická. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), jsou tedy předpoklady růstu v rámci programu do značné míry věrohodné a skladba růstu v roce 2010 je příznivá. Předpovědi míry inflace uvedené v programu se jeví reálně. Na druhé straně se zdá, že předpokládaný růst mezd je příliš vysoký, protože nižší růst nákladů na pracovní sílu v jiných zemích eurozóny by mohl vést k tlaku na omezení růstu belgických mezd v souvislosti s vysokou nezaměstnaností. Kromě toho předpokládaný nárůst nákladů na pracovní sílu na jednoho zaměstnance výrazně převyšuje předpokládaný růst produktivity. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá, že po poklesu o 3,1 % v roce 2009 reálný HDP v roce 2010 vzroste o 1,1 % a v roce 2011 zrychlí na 1,7 % a poté na 2,2 % v roce 2012. Podle prognózy útvarů Komise z listopadu roku 2009 se očekává, že roční růst HDP bude v roce 2010 mírně pozitivní (0,6 %) a v roce 2011 vzroste na 1,5 %. S ohledem na novější informace a na výsledky za druhé pololetí roku 2009, které předčily očekávání, se však zdá, že tyto odhady jsou spíše nižší. Zdá se, že předpokládaná skladba růstu mírně zveličuje příspěvek domácí poptávky k růstu v roce 2010, ale v následujících letech je realistická. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), jsou tedy předpoklady růstu v rámci programu do značné míry věrohodné a skladba růstu v roce 2010 je příznivá. Předpovědi míry inflace uvedené v programu se jeví reálně. Na druhé straně se zdá, že předpokládaný růst mezd je příliš vysoký, protože nižší růst nákladů na pracovní sílu v jiných zemích eurozóny by mohl vést k tlaku na omezení růstu belgických mezd v souvislosti s vysokou nezaměstnaností. Kromě toho předpokládaný nárůst nákladů na pracovní sílu na jednoho zaměstnance výrazně převyšuje předpokládaný růst produktivity.

| (5) | Podle odhadu v rámci programu dosáhne schodek veřejných financí v roce 2009 úrovně 5,9 % HDP. Výrazné zhoršení schodku z 1,2 % HDP v roce 2008 do velké míry odráží dopad krize na veřejné finance, byl ale rovněž způsoben stimulačními opatřeními, která dosahovala 0,5 % HDP a která byla vládou přijata v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy. Zhoršení odráží především nárůst poměru výdajů k HDP. Podle programu bude fiskální politika v letech 2010 a 2011 restriktivní, ještě více restriktivní pak bude v roce 2012, aby byl do roku 2012 napraven nadměrný schodek a obnovena udržitelná situace veřejných financí. Tento přístup je víceméně v souladu se strategií ústupu od angažovanosti státu, kterou prosazuje Rada, přičemž je zohledněn také vysoký poměr veřejného dluhu k HDP a nadprůměrný rozpočtový dopad stárnutí. |
| --- | --- |

(5)

Podle odhadu v rámci programu dosáhne schodek veřejných financí v roce 2009 úrovně 5,9 % HDP. Výrazné zhoršení schodku z 1,2 % HDP v roce 2008 do velké míry odráží dopad krize na veřejné finance, byl ale rovněž způsoben stimulačními opatřeními, která dosahovala 0,5 % HDP a která byla vládou přijata v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy. Zhoršení odráží především nárůst poměru výdajů k HDP. Podle programu bude fiskální politika v letech 2010 a 2011 restriktivní, ještě více restriktivní pak bude v roce 2012, aby byl do roku 2012 napraven nadměrný schodek a obnovena udržitelná situace veřejných financí. Tento přístup je víceméně v souladu se strategií ústupu od angažovanosti státu, kterou prosazuje Rada, přičemž je zohledněn také vysoký poměr veřejného dluhu k HDP a nadprůměrný rozpočtový dopad stárnutí.

| (6) | Cílem programu je dosáhnout v roce 2010 schodku veřejných financí ve výši 4,8 % HDP, což je v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009. Federální rozpočet na rok 2010 předpokládal schodek ve výši 5,6 % HDP. Úprava rozpočtového cíle na rok 2010 směrem dolů odráží příznivější makroekonomické vyhlídky v aktualizaci (snížení schodku přibližně o 0,3 % HDP) a také skutečnost, že federální rozpočet nezohledňuje plánovaná konsolidační opatření v hodnotě 0,5 % HDP na jiných správních úrovních. Podle aktualizace vzroste poměr příjmů ze 47,7 % HDP v roce 2009 na 49,1 % v roce 2010, zatímco poměr výdajů vzroste z 53,7 % na 53,9 % HDP. Strukturální schodek uvedený v programu (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a o jednorázová a jiná dočasná opatření, přepočítané útvary Komise na základě údajů v programu podle společně dohodnuté metodiky) vykazuje zlepšení ze 3,8 % v roce 2009 na 3,4 % HDP v roce 2010. S ohledem na skutečnost, že některá dočasná stimulační opatření v roce 2009 (0,2 % HDP) byla v programu klasifikována jako jednorázová, by celková úprava dosáhla 0,5 % HDP. Zlepšení strukturálního salda v roce 2010 odráží konsolidační opatření dosahující přibližně 1 % HDP. Tato opatření zahrnují zvýšení daní z příjmů fyzických osob ve Flandrech, zvýšení spotřebních daní, vyšší daně z příjmů právnických osob, nefiskální příjmy z bankovního sektoru a od výrobců jaderné energie a úspory u mezispotřeby a v rámci mzdových nákladů. To je zčásti vyrovnáno expanzivní tendencí růstu výdajů v důsledku dříve přijatých opatření a rozpočtovým dopadem stárnutí obyvatelstva (přibližně 0,5 % HDP). Úloha jednorázových opatření je velice omezená (pod 0,1 % HDP). |
| --- | --- |

(6)

Cílem programu je dosáhnout v roce 2010 schodku veřejných financí ve výši 4,8 % HDP, což je v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009. Federální rozpočet na rok 2010 předpokládal schodek ve výši 5,6 % HDP. Úprava rozpočtového cíle na rok 2010 směrem dolů odráží příznivější makroekonomické vyhlídky v aktualizaci (snížení schodku přibližně o 0,3 % HDP) a také skutečnost, že federální rozpočet nezohledňuje plánovaná konsolidační opatření v hodnotě 0,5 % HDP na jiných správních úrovních. Podle aktualizace vzroste poměr příjmů ze 47,7 % HDP v roce 2009 na 49,1 % v roce 2010, zatímco poměr výdajů vzroste z 53,7 % na 53,9 % HDP. Strukturální schodek uvedený v programu (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a o jednorázová a jiná dočasná opatření, přepočítané útvary Komise na základě údajů v programu podle společně dohodnuté metodiky) vykazuje zlepšení ze 3,8 % v roce 2009 na 3,4 % HDP v roce 2010. S ohledem na skutečnost, že některá dočasná stimulační opatření v roce 2009 (0,2 % HDP) byla v programu klasifikována jako jednorázová, by celková úprava dosáhla 0,5 % HDP. Zlepšení strukturálního salda v roce 2010 odráží konsolidační opatření dosahující přibližně 1 % HDP. Tato opatření zahrnují zvýšení daní z příjmů fyzických osob ve Flandrech, zvýšení spotřebních daní, vyšší daně z příjmů právnických osob, nefiskální příjmy z bankovního sektoru a od výrobců jaderné energie a úspory u mezispotřeby a v rámci mzdových nákladů. To je zčásti vyrovnáno expanzivní tendencí růstu výdajů v důsledku dříve přijatých opatření a rozpočtovým dopadem stárnutí obyvatelstva (přibližně 0,5 % HDP). Úloha jednorázových opatření je velice omezená (pod 0,1 % HDP).

| (7) | Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie je napravit do roku 2012 nadměrný schodek, a to v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009, a do roku 2015 dosáhnout vyrovnaného rozpočtu jak z hlediska nominálního, tak strukturálního. Z tímto účelem je program zaměřen na zlepšení celkového schodku z 5,9 % HDP v roce 2009 na 4,8 % v roce 2010, 4,1 % v roce 2011 a 3 % v roce 2012. Primární saldo vykazuje o něco silnější zlepšení, jelikož úrokové výdaje by podle plánu měly během programového období vzrůst o 0,2 % HDP. Strukturální schodek (přepočítaný na základě údajů v programu) se zlepší z 3,8 % HDP v roce 2009 na 3,4 % HDP v roce 2010, 2,9 % HDP v roce 2011 a 2,2 % HDP v roce 2012. Po úpravě dosahující 0,5 % HDP v roce 2010 je v rámci programu plánována úprava ve výši 0,5 % v roce 2011 a 0,75 % HDP v roce 2012, tudíž bude během programového období dosaženo průměru přesahujícího 0,5 % HDP ročně. To je mírně pod průměrným fiskálním úsilím ve výši 0,75 % HDP, které bylo doporučeno podle čl. 126 odst. 7, jelikož proces je založen na lepších makroekonomických předpokladech. Zdá se, že úprava je v určité míře odložena do závěrečné části programového období a do velké míry vychází spíše z nárůstu příjmů než z omezení výdajů. Úprava je založena na značném snížení schodku federálních financí a menších sníženích schodků systému sociálního zabezpečení a regionů a společenství. Vláda neplánuje jednorázová opatření. Opatření, která přispívají k dosažení cíle pro rok 2011, jsou zčásti neupřesněná a pro rok 2012 nebyla opatření upřesněna vůbec. Program potvrzuje závazek splnit střednědobý cíl, tedy dosáhnout ze strukturálního hlediska rozpočtového přebytku ve výši 0,5 % HDP. S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu odráží tento střednědobý cíl cíle paktu, program však nepředpokládá, že bude tohoto cíle dosaženo v programovém období. |
| --- | --- |

(7)

Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie je napravit do roku 2012 nadměrný schodek, a to v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009, a do roku 2015 dosáhnout vyrovnaného rozpočtu jak z hlediska nominálního, tak strukturálního. Z tímto účelem je program zaměřen na zlepšení celkového schodku z 5,9 % HDP v roce 2009 na 4,8 % v roce 2010, 4,1 % v roce 2011 a 3 % v roce 2012. Primární saldo vykazuje o něco silnější zlepšení, jelikož úrokové výdaje by podle plánu měly během programového období vzrůst o 0,2 % HDP. Strukturální schodek (přepočítaný na základě údajů v programu) se zlepší z 3,8 % HDP v roce 2009 na 3,4 % HDP v roce 2010, 2,9 % HDP v roce 2011 a 2,2 % HDP v roce 2012. Po úpravě dosahující 0,5 % HDP v roce 2010 je v rámci programu plánována úprava ve výši 0,5 % v roce 2011 a 0,75 % HDP v roce 2012, tudíž bude během programového období dosaženo průměru přesahujícího 0,5 % HDP ročně. To je mírně pod průměrným fiskálním úsilím ve výši 0,75 % HDP, které bylo doporučeno podle čl. 126 odst. 7, jelikož proces je založen na lepších makroekonomických předpokladech. Zdá se, že úprava je v určité míře odložena do závěrečné části programového období a do velké míry vychází spíše z nárůstu příjmů než z omezení výdajů. Úprava je založena na značném snížení schodku federálních financí a menších sníženích schodků systému sociálního zabezpečení a regionů a společenství. Vláda neplánuje jednorázová opatření. Opatření, která přispívají k dosažení cíle pro rok 2011, jsou zčásti neupřesněná a pro rok 2012 nebyla opatření upřesněna vůbec. Program potvrzuje závazek splnit střednědobý cíl, tedy dosáhnout ze strukturálního hlediska rozpočtového přebytku ve výši 0,5 % HDP. S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu odráží tento střednědobý cíl cíle paktu, program však nepředpokládá, že bude tohoto cíle dosaženo v programovém období.

| (8) | Rozpočtové výsledky by mohly být o něco horší, než program předpokládá. V roce 2010 by to mohlo být způsobeno možným nadhodnocením daní z příjmů právnických osob. Kromě toho jsou opatření, na nichž je založen vývoj rozpočtu, pro rok 2011 zčásti neupřesněna a pro rok 2012 nebyla upřesněna vůbec. Navíc může mírně příznivý makroekonomický scénář s prognózami poměrně vysokého růstu mezd způsobit, že rozpočtové výsledky budou horší, než se očekává. Vláda navíc nabídla bankovnímu sektoru rozsáhlé záruky, které by mohly zvýšit budoucí schodky a dluh v rozsahu, v jakém budou využity, i když některé z nákladů na veřejnou podporu finančnímu sektoru by v budoucnu mohly být získány zpět. V neposlední řadě je možné, že nebude zcela zabezpečeno dosažení cílů ani náprava nadměrného schodu do roku 2012, jelikož vývoj je v určité míře odložen do závěrečné části programového období a cíl ve výši 3 % HDP v roce 2012 neponechává žádnou rezervu, zejména s ohledem na dosavadní výsledky, pokud jde o plnění fiskálních cílů. |
| --- | --- |

(8)

Rozpočtové výsledky by mohly být o něco horší, než program předpokládá. V roce 2010 by to mohlo být způsobeno možným nadhodnocením daní z příjmů právnických osob. Kromě toho jsou opatření, na nichž je založen vývoj rozpočtu, pro rok 2011 zčásti neupřesněna a pro rok 2012 nebyla upřesněna vůbec. Navíc může mírně příznivý makroekonomický scénář s prognózami poměrně vysokého růstu mezd způsobit, že rozpočtové výsledky budou horší, než se očekává. Vláda navíc nabídla bankovnímu sektoru rozsáhlé záruky, které by mohly zvýšit budoucí schodky a dluh v rozsahu, v jakém budou využity, i když některé z nákladů na veřejnou podporu finančnímu sektoru by v budoucnu mohly být získány zpět. V neposlední řadě je možné, že nebude zcela zabezpečeno dosažení cílů ani náprava nadměrného schodu do roku 2012, jelikož vývoj je v určité míře odložen do závěrečné části programového období a cíl ve výši 3 % HDP v roce 2012 neponechává žádnou rezervu, zejména s ohledem na dosavadní výsledky, pokud jde o plnění fiskálních cílů.

| (9) | Odhaduje se, že hrubý veřejný dluh dosáhl v roce 2009 úrovně 97,9 % HDP, vzrostl tedy z 89,8 % v předcházejícím roce. Toto zvýšení je vysvětleno značným zvýšením schodku a záporným růstem HDP. Poměr hrubého veřejného dluhu k HDP tudíž v roce 2009 značně přesáhl referenční hodnotu podle Smlouvy a podle programu poroste až do roku 2011 (kdy dosáhne 101,4 % HDP). V roce 2012 poklesne mírně na 100,6 % HDP. Další zvýšení je způsobeno především soustavnými vysokými schodky veřejných financí. Vzhledem k negativním rizikům ohrožujícím rozpočtové cíle by vývoj míry dluhu mohl být méně příznivý, než program předpokládá, a to zejména od roku 2011. Rizika spjatá s možnou potřebou další podpory finančního sektoru jsou za současné situace podle všeho omezená. |
| --- | --- |

(9)

Odhaduje se, že hrubý veřejný dluh dosáhl v roce 2009 úrovně 97,9 % HDP, vzrostl tedy z 89,8 % v předcházejícím roce. Toto zvýšení je vysvětleno značným zvýšením schodku a záporným růstem HDP. Poměr hrubého veřejného dluhu k HDP tudíž v roce 2009 značně přesáhl referenční hodnotu podle Smlouvy a podle programu poroste až do roku 2011 (kdy dosáhne 101,4 % HDP). V roce 2012 poklesne mírně na 100,6 % HDP. Další zvýšení je způsobeno především soustavnými vysokými schodky veřejných financí. Vzhledem k negativním rizikům ohrožujícím rozpočtové cíle by vývoj míry dluhu mohl být méně příznivý, než program předpokládá, a to zejména od roku 2011. Rizika spjatá s možnou potřebou další podpory finančního sektoru jsou za současné situace podle všeho omezená.

| (10) | Střednědobé projekce vývoje dluhu, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že by rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, nebyla pro stabilizaci poměru dluhu k HDP do roku 2020 dostačující, a konsolidace by tudíž měla pokračovat i po programovém období. |
| --- | --- |

(10)

Střednědobé projekce vývoje dluhu, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že by rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, nebyla pro stabilizaci poměru dluhu k HDP do roku 2020 dostačující, a konsolidace by tudíž měla pokračovat i po programovém období.

| (11) | Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet zjevně převyšuje průměr EU, což je způsobeno především poměrně značným růstem výdajů na důchody v poměru k HDP v průběhu nadcházejících desetiletí. Rozpočtová pozice v roce 2009 odhadnutá v rámci programu dále zesiluje rozpočtový dopad stárnutí obyvatelstva na mezeru udržitelnosti. Ke snížení rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí, která byla ve zprávě Komise o udržitelnosti z roku 2009 (3) hodnocena jako střední, by přispělo zajištění primárních přebytků ve střednědobém výhledu a provedení reforem trhu práce a systému sociálního zabezpečení, zejména další důchodové reformy zaměřené na omezení předpokládaného výrazného zvýšení výdajů na důchody. |
| --- | --- |

(11)

Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet zjevně převyšuje průměr EU, což je způsobeno především poměrně značným růstem výdajů na důchody v poměru k HDP v průběhu nadcházejících desetiletí. Rozpočtová pozice v roce 2009 odhadnutá v rámci programu dále zesiluje rozpočtový dopad stárnutí obyvatelstva na mezeru udržitelnosti. Ke snížení rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí, která byla ve zprávě Komise o udržitelnosti z roku 2009 (3) hodnocena jako střední, by přispělo zajištění primárních přebytků ve střednědobém výhledu a provedení reforem trhu práce a systému sociálního zabezpečení, zejména další důchodové reformy zaměřené na omezení předpokládaného výrazného zvýšení výdajů na důchody.

| (12) | Fiskální rámec v Belgii těží z existence nezávislých finančních ústavů. Zdá se však, že numerické daňové předpisy a střednědobé rozpočtové rámce jsou slabé, což v minulosti přispívalo k častým prohřeškům. Program ohlašuje řadu zlepšení včetně uzavření víceletých rozpočtových dohod mezi všemi vládami, určitých kroků k sestavování víceletého rozpočtu na federální úrovni, častých a přísných kontrol rozpočtu a plánu na zlepšení systému vykazování místních orgánů. Lze však vyvinout vyšší úsilí o zlepšení fiskálního rámce. Zejména neexistují víceleté vynutitelné výdajové stropy. |
| --- | --- |

(12)

Fiskální rámec v Belgii těží z existence nezávislých finančních ústavů. Zdá se však, že numerické daňové předpisy a střednědobé rozpočtové rámce jsou slabé, což v minulosti přispívalo k častým prohřeškům. Program ohlašuje řadu zlepšení včetně uzavření víceletých rozpočtových dohod mezi všemi vládami, určitých kroků k sestavování víceletého rozpočtu na federální úrovni, častých a přísných kontrol rozpočtu a plánu na zlepšení systému vykazování místních orgánů. Lze však vyvinout vyšší úsilí o zlepšení fiskálního rámce. Zejména neexistují víceleté vynutitelné výdajové stropy.

| (13) | V Belgii je celkově vysoká úroveň daňového zatížení a zároveň vysoká úroveň veřejných výdajů. Vláda přijala několik opatření s cílem provést reformu daňového systému a rovněž výrazně snížila daňové zatížení práce a v menší míře daňové zatížení podniků. Navzdory uvedeným opatřením se trh práce nadále vyznačuje, a to rovněž v důsledku interakcí se systémem dávek v nezaměstnanosti, značnou nečinností, nezaměstnaností a výskytem bezvýchodných situací spojených s nízkou mzdou. V rámci přísné konsolidace rozpočtu bude nutné v plném rozsahu vyrovnat další snížení daní z práce. Na straně výdajů předčil růst primárních výdajů v letech 2000 až 2009 nominální růst HDP. Plánovaná reforma důchodového systému je vítaným krokem, který by mohl mít výrazný příznivý dopad na rozpočet a potenciální růst. |
| --- | --- |

(13)

V Belgii je celkově vysoká úroveň daňového zatížení a zároveň vysoká úroveň veřejných výdajů. Vláda přijala několik opatření s cílem provést reformu daňového systému a rovněž výrazně snížila daňové zatížení práce a v menší míře daňové zatížení podniků. Navzdory uvedeným opatřením se trh práce nadále vyznačuje, a to rovněž v důsledku interakcí se systémem dávek v nezaměstnanosti, značnou nečinností, nezaměstnaností a výskytem bezvýchodných situací spojených s nízkou mzdou. V rámci přísné konsolidace rozpočtu bude nutné v plném rozsahu vyrovnat další snížení daní z práce. Na straně výdajů předčil růst primárních výdajů v letech 2000 až 2009 nominální růst HDP. Plánovaná reforma důchodového systému je vítaným krokem, který by mohl mít výrazný příznivý dopad na rozpočet a potenciální růst.

| (14) | Celkově je rozpočtová strategie vymezená v programu v roce 2010 v souladu s doporučeními Rady podle čl. 126 odst. 7. Od roku 2011 již rozpočtová strategie vzhledem k rizikům v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 zcela být nemusí. Zejména jsou jen zčásti upřesněna opatření, která přispívají k dosažení cíle v roce 2011, a pro rok 2012 nejsou opatření upřesněna vůbec. Poněkud optimistický makroekonomický scénář v kombinaci ročním fiskálním úsilím, které je oproti doporučení o něco nižší, představuje pro nadcházející roky další riziko. Strategie zohledňující rizika nemusí stačit k tomu, aby poměr hrubého veřejného dluhu k HDP začal opět klesat a aby se uspokojivým tempem přibližoval k referenční hodnotě. Proto je třeba, aby se strategie od roku 2011 opírala o plně upřesněná opatření, a je zapotřebí zvážit dodatečná opatření, aby bylo zaručeno, že cíle budou splněny i tehdy, pokud se rizika naplní. To by bylo rovněž přínosné s ohledem na vysoký poměr veřejného dluhu Belgie k DPH, nadprůměrné rozpočtové náklady spojené se stárnutím obyvatelstva a významné podmíněné závazky vlády spojené se zárukami poskytnutými finančnímu sektoru. |
| --- | --- |

(14)

Celkově je rozpočtová strategie vymezená v programu v roce 2010 v souladu s doporučeními Rady podle čl. 126 odst. 7. Od roku 2011 již rozpočtová strategie vzhledem k rizikům v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 zcela být nemusí. Zejména jsou jen zčásti upřesněna opatření, která přispívají k dosažení cíle v roce 2011, a pro rok 2012 nejsou opatření upřesněna vůbec. Poněkud optimistický makroekonomický scénář v kombinaci ročním fiskálním úsilím, které je oproti doporučení o něco nižší, představuje pro nadcházející roky další riziko. Strategie zohledňující rizika nemusí stačit k tomu, aby poměr hrubého veřejného dluhu k HDP začal opět klesat a aby se uspokojivým tempem přibližoval k referenční hodnotě. Proto je třeba, aby se strategie od roku 2011 opírala o plně upřesněná opatření, a je zapotřebí zvážit dodatečná opatření, aby bylo zaručeno, že cíle budou splněny i tehdy, pokud se rizika naplní. To by bylo rovněž přínosné s ohledem na vysoký poměr veřejného dluhu Belgie k DPH, nadprůměrné rozpočtové náklady spojené se stárnutím obyvatelstva a významné podmíněné závazky vlády spojené se zárukami poskytnutými finančnímu sektoru.

| (15) | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, vykazuje program omezené nedostatky u povinných údajů a určité nedostatky u údajů nepovinných (4). V doporučení podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009 Rada s cílem ukončit situaci nadměrného schodku rovněž vyzvala Belgii, aby v rámci samostatné kapitoly aktualizací programů stability podávala zprávy o pokroku při provádění doporučení Rady. Belgie tomuto doporučení vyhověla a předložila doplnění programu. |
| --- | --- |

(15)

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, vykazuje program omezené nedostatky u povinných údajů a určité nedostatky u údajů nepovinných (4). V doporučení podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009 Rada s cílem ukončit situaci nadměrného schodku rovněž vyzvala Belgii, aby v rámci samostatné kapitoly aktualizací programů stability podávala zprávy o pokroku při provádění doporučení Rady. Belgie tomuto doporučení vyhověla a předložila doplnění programu.

Celkově lze závěrem říci, že po expanzi v roce 2009 v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy se stav rozpočtu v letech 2010 a 2011 stává restriktivní, což je ještě výraznější v roce 2012. V nominálním vyjádření by tento vývoj měl do roku 2012 vést k nápravě nadměrného schodku, což je v souladu s doporučením ze dne 2. prosince 2009 podle čl. 126 odst. 7 SFEU. Poměr hrubého veřejného dluhu k HDP, který se v roce 2008 zvýšil v důsledku opatření ke stabilizaci finančního systému, bude mít do roku 2011 nadále rostoucí tendenci a v roce 2012 začne znovu klesat. Tím dojde k opětovnému snižování dluhu. Tento postup je však vystaven rizikům nepříznivého vývoje. V roce 2010 mohou být potenciálně optimistické daňové odhady příčinou poněkud vyššího schodku a mohou být podnětem k přijetí dodatečných opatření v rámci plánovaných kontrol rozpočtu. Od roku 2011 se hlavní riziko týká skutečnosti, že jsou jen zčásti upřesněna opatření, která přispívají k dosažení cíle v roce 2011, a pro rok 2012 nejsou opatření upřesněna vůbec. Kromě toho mírně příznivé makroekonomické předpoklady společně s průměrným ročním fiskálním úsilím, které je o něco nižší než úroveň 0,75 % HDP doporučená Radou, představují pro cíle další rizika poklesu. Belgická vláda se však v programu zavázala, že nebude-li hospodářský růst stačit k tomu, aby bylo v roce 2012 dosaženo cíle schodku ve výši 3 % HDP, přijme nezbytná výjimečná opatření, což může být skutečně zapotřebí. Mohlo by být užitečné klást při úpravě větší důraz na omezení výdajů. Na závěr lze říci, že ačkoli program ohlašuje řadu zlepšení fiskálního rámce, je třeba intenzivněji podporovat snahy o konsolidaci, zejména pokud jde o zavedení vynutitelných víceletých výdajových stropů.

S ohledem na výše uvedené posouzení a na doporučení podle článku 126 SFEU ze dne 2. prosince 2009 se Belgie vyzývá, aby:

| i) | zaručila, že bude splněn cíl programu týkající se schodku za rok 2010; upřesnila opatření, na nichž budou od roku 2011 založeny rozpočtové cíle, aby bylo v souladu s doporučením podle čl. 126 odst. 7 dosaženo doporučeného průměrného ročního fiskálního úsilí ve výši 0,75 % HDP; a byla připravena zvýšit fiskální úsilí pro případ, že by se naplnila rizika spojená s tím, že je scénář programu příznivější než scénář, na němž je založeno doporučení podle čl. 126 odst. 7; a dále aby v souladu s doporučením týkajícím se postupu při nadměrném schodku využila každé příležitosti nad rámec fiskálního úsilí včetně lepších hospodářských podmínek k tomu, aby urychlila snižování poměru hrubého veřejného dluhu k HDP k referenční hodnotě 60 %; |
| --- | --- |

i)

zaručila, že bude splněn cíl programu týkající se schodku za rok 2010; upřesnila opatření, na nichž budou od roku 2011 založeny rozpočtové cíle, aby bylo v souladu s doporučením podle čl. 126 odst. 7 dosaženo doporučeného průměrného ročního fiskálního úsilí ve výši 0,75 % HDP; a byla připravena zvýšit fiskální úsilí pro případ, že by se naplnila rizika spojená s tím, že je scénář programu příznivější než scénář, na němž je založeno doporučení podle čl. 126 odst. 7; a dále aby v souladu s doporučením týkajícím se postupu při nadměrném schodku využila každé příležitosti nad rámec fiskálního úsilí včetně lepších hospodářských podmínek k tomu, aby urychlila snižování poměru hrubého veřejného dluhu k HDP k referenční hodnotě 60 %;

| ii) | zaručila vysoké primární přebytky ve střednědobém výhledu a provedla strukturální reformy s cílem zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí; |
| --- | --- |

ii)

zaručila vysoké primární přebytky ve střednědobém výhledu a provedla strukturální reformy s cílem zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí;

| iii) | zvýšila kvalitu veřejných financí přijetím přísnějšího rozpočtového rámce, jehož součástí by bylo stanovení vynutitelných víceletých výdajových stropů. |
| --- | --- |

iii)

zvýšila kvalitu veřejných financí přijetím přísnějšího rozpočtového rámce, jehož součástí by bylo stanovení vynutitelných víceletých výdajových stropů.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS leden 2010 | 1,0 | –3,1 | 1,1 | 1,7 | 2,2 |
| KOM list. 2009 | 1,0 | –2,9 | 0,6 | 1,5 | neuv. |
| PS září 2009 | 1,1 | –3,1 | 0,4 | 1,9 | 2,4 |
| Inflace HISC
  (%) | PS leden 2010 | 4,5 | 0,0 | 1,5 | 1,7 | 1,8 |
| KOM list. 2009 | 4,5 | 0,0 | 1,3 | 1,5 | neuv. |
| PS září 2009 | 4,5 | 0,0 | 1,5 | 1,6 | 1,6 |
| Mezera výstupu (5)

  (% potenciálního HDP) | PS leden 2010 | 1,8 | –2,4 | –2,5 | –2,2 | –1,4 |
| KOM list. 2009 (6) | 1,7 | –2,3 | –2,8 | –2,4 | neuv. |
| PS září 2009 | 2,0 | –2,3 | –2,9 | –2,3 | –1,5 |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (% HDP) | PS leden 2010 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| KOM list. 2009 | –0,2 | 0,1 | 0,4 | 0,3 | neuv. |
| PS září 2009 | –1,6 | –1,9 | –2,1 | –2,3 | neuv. |
| Veřejné příjmy
  (% HDP) | PS leden 2010 | 48,8 | 47,7 | 49,1 | 49,5 | 49,8 |
| KOM list. 2009 | 48,8 | 47,7 | 48,0 | 48,2 | neuv. |
| PS září 2009 | 48,7 | 47,9 | 48,1 | 48,5 | 49,2 |
| Veřejné výdaje
  (% HDP) | PS leden 2010 | 50,0 | 53,7 | 53,9 | 53,6 | 52,8 |
| KOM list. 2009 | 50,0 | 53,6 | 53,8 | 54,0 | neuv. |
| PS září 2009 | 49,9 | 53,8 | 54,1 | 53,9 | 53,6 |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | PS leden 2010 | –1,2 | –5,9 | –4,8 | –4,1 | –3,0 |
| KOM list. 2009 | –1,2 | –5,9 | –5,8 | –5,8 | neuv. |
| PS září 2009 | –1,2 | –5,9 | –6,0 | –5,5 | –4,4 |
| Primární saldo
  (% HDP) | PS leden 2010 | 2,6 | –2,3 | –1,10 | –0,4 | 0,8 |
| KOM list. 2009 | 2,6 | –2,0 | –1,8 | –1,7 | neuv. |
| PS září 2009 | 2,5 | –2,0 | –1,9 | –1,2 | –0,1 |
| Cyklicky očištěné saldo (5)

  (% HDP) | PS leden 2010 | –2,2 | –4,6 | –3,4 | –2,9 | –2,2 |
| KOM list. 2009 | –2,1 | –4,6 | –4,3 | –4,5 | neuv. |
| PS září 2009 | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| Strukturální saldo (7)

  (% HDP) | PS leden 2010 | –2,2 | –3,8 | –3,4 | –2,9 | –2,2 |
| KOM list. 2009 | –2,2 | –4,2 | –4,4 | –4,5 | neuv. |
| PS září 2009 | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | PS leden 2010 | 89,8 | 97,9 | 100,6 | 101,4 | 100,6 |
| KOM list. 2009 | 89,8 | 97,2 | 101,2 | 104,0 | neuv. |
| PS září 2009 | 89,7 | 97,5 | 101,9 | 103,9 | 104,3 |
| Program stability (PS); prognóza útvarů Komise z listopadu roku 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2008

2009

2010

2011

2012

Reálný HDP

(změna v %)

PS leden 2010

1,0

–3,1

1,1

1,7

2,2

KOM list. 2009

1,0

–2,9

0,6

1,5

neuv.

PS září 2009

1,1

–3,1

0,4

1,9

2,4

Inflace HISC

(%)

PS leden 2010

4,5

0,0

1,5

1,7

1,8

KOM list. 2009

4,5

0,0

1,3

1,5

neuv.

PS září 2009

4,5

0,0

1,5

1,6

1,6

Mezera výstupu (5)

(% potenciálního HDP)

PS leden 2010

1,8

–2,4

–2,5

–2,2

–1,4

KOM list. 2009 (6)

1,7

–2,3

–2,8

–2,4

neuv.

PS září 2009

2,0

–2,3

–2,9

–2,3

–1,5

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(% HDP)

PS leden 2010

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

KOM list. 2009

–0,2

0,1

0,4

0,3

neuv.

PS září 2009

–1,6

–1,9

–2,1

–2,3

neuv.

Veřejné příjmy

(% HDP)

PS leden 2010

48,8

47,7

49,1

49,5

49,8

KOM list. 2009

48,8

47,7

48,0

48,2

neuv.

PS září 2009

48,7

47,9

48,1

48,5

49,2

Veřejné výdaje

(% HDP)

PS leden 2010

50,0

53,7

53,9

53,6

52,8

KOM list. 2009

50,0

53,6

53,8

54,0

neuv.

PS září 2009

49,9

53,8

54,1

53,9

53,6

Saldo veřejných financí

(% HDP)

PS leden 2010

–1,2

–5,9

–4,8

–4,1

–3,0

KOM list. 2009

–1,2

–5,9

–5,8

–5,8

neuv.

PS září 2009

–1,2

–5,9

–6,0

–5,5

–4,4

Primární saldo

(% HDP)

PS leden 2010

2,6

–2,3

–1,10

–0,4

0,8

KOM list. 2009

2,6

–2,0

–1,8

–1,7

neuv.

PS září 2009

2,5

–2,0

–1,9

–1,2

–0,1

Cyklicky očištěné saldo (5)

(% HDP)

PS leden 2010

–2,2

–4,6

–3,4

–2,9

–2,2

KOM list. 2009

–2,1

–4,6

–4,3

–4,5

neuv.

PS září 2009

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

Strukturální saldo (7)

(% HDP)

PS leden 2010

–2,2

–3,8

–3,4

–2,9

–2,2

KOM list. 2009

–2,2

–4,2

–4,4

–4,5

neuv.

PS září 2009

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

PS leden 2010

89,8

97,9

100,6

101,4

100,6

KOM list. 2009

89,8

97,2

101,2

104,0

neuv.

PS září 2009

89,7

97,5

101,9

103,9

104,3

Program stability (PS); prognóza útvarů Komise z listopadu roku 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_cs.htm

(2)  Toto hodnocení vychází zejména z prognózy útvarů Komise z podzimu 2009, bere však v úvahu i další informace, jež jsou od uvedené doby k dispozici.

(3)  V závěrech Rady ze dne 10. listopadu 2009 o udržitelnosti veřejných financí „Rada vyzývá členské státy, aby ve svých budoucích programech stability a konvergenčních programech zaměřily pozornost na strategie orientované na udržitelnost“, a dále „vyzývá Komisi spolu s Výborem pro hospodářskou politiku a Hospodářským a finančním výborem, aby dále vyvíjely metodiku hodnocení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jež by měla být včas k dispozici pro účely nadcházející zprávy o udržitelnosti“, která se plánuje na rok 2012.

(4)  Chybí zejména údaje o odvětvových saldech.

(5)  Údaje týkající se mezer výstupu a cyklicky očištěných sald podle programů po přepočtu provedeném útvary Komise na základě údajů uvedených v programech.

(6)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2008–2011 ve výši 1,7 %, 1,1 %, 1,0 % a 1,2 %.

(7)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření podle nejnovějšího programu v roce 2009 zvyšují schodek o 0,8 % HDP; podle prognózy útvarů Komise z listopadu roku 2009 opatření v letech 2008 a 2010 schodek snižují o 0,1 % HDP a v roce 2009 jej zvyšují o 0,5 % HDP.

Zdroj:

Program stability (PS); prognóza útvarů Komise z listopadu roku 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 2.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 143/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 143/6

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Litvy na období 2009–2012

2010/C 143/02

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný konvergenční program Litvy na období 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný konvergenční program Litvy na období 2009–2012.

| (2) | Litva se dostává z jedné z nejhorších recesí v rámci EU. Období několika let rychlého a stále méně udržitelného růstu, který byl poháněn především domácí poptávkou a rozmachem trhu s nemovitostmi, skončilo v roce 2008, kdy důsledky prasknutí domácí bubliny zesílil dopad světové finanční krize, která snížila vnější poptávku a výrazně omezila přístup k úvěrům. Prudký pokles domácí poptávky a zpřístupnění volných kapacit pomohlo zmírnit stávající nerovnováhu, snížit inflaci a odstranit vnější schodek, do značné míry kvůli propadu dovozu.
  Saldo běžného účtu, které dosahovalo v letech rozmachu výrazně záporných hodnot a bylo financováno dovozem kapitálu souvisejícím s bankovním odvětvím, což vedlo k rychlému nárůstu čistých vnějších závazků, dosáhlo v roce 2009 odhadovaného přebytku 3,1 % HDP. Nicméně následkem silného poklesu veřejných příjmů způsobeného hospodářským oslabením a v důsledku dopadu expanzivní fiskální politiky z doby před parlamentními volbami v roce 2008 musí Litva čelit značným fiskálním výzvám. Vláda reagovala na situaci zásadním způsobem prostřednictvím politiky usilující o fiskální konsolidaci, aby zmírnila propad veřejných financí a omezila růst zadlužení, čímž se mimo jiné podpořila důvěryhodnost režimu pevných směnných kurzů. Vzhledem k rozsáhlé vnitřní a vnější nerovnováze vzniklé během let rozmachu a k obtížnosti získání nového mezinárodního financování po propuknutí světové finanční krize se jednalo o prozíravou reakci v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy (EERP). Litva se nicméně musela podrobit postupu při nadměrném schodku, neboť Rada dne 7. července 2009 rozhodla, že existuje nadměrný schodek. V revidovaném doporučení Rady (čl. 126 odst. 7, vydaném dne 16. února 2010) se požaduje náprava nadměrného schodku do roku 2012. Je tedy nutná ambiciózní fiskální konsolidace (průměrné roční fiskální úsilí ve výši 2,25 % HDP) podpořená strukturálními reformami. Aby Litva poskytla určitou podporu hospodářství, které se ocitlo v krizi, využívá ve vyšší míře a na začátku programového období prostředky ze strukturálních fondů EU. Během krize prokázala ekonomika značnou míru pružnosti, neboť k významné korekci došlo prostřednictvím snížení cen a mezd. Závažné riziko ohrožující dlouhodobou konvergenci však představuje silný nárůst nezaměstnanosti, která by se mohla stát strukturální. Vzhledem k tomu, že by se měl obnovit kladný a udržitelný růst a nemělo by dojít k návratu k neudržitelné vnitřní a vnější nerovnováze, se hlavní hospodářské výzvy týkají zajištění souladu mezi vývojem mezd a produktivitou, zlepšení konkurenceschopnosti a podpory přeměny odvětví na sektory obchodovatelné, stejně jako posílení dalšího přeorientování na středně a vysoce technologické výrobky. Výrazná korekce veřejných financí s ohledem na očekávaný nižší růst v následujících letech již byla zahájena, dalšího pokroku je však třeba dosáhnout ve střednědobém horizontu. |
| --- | --- |

(2)

Litva se dostává z jedné z nejhorších recesí v rámci EU. Období několika let rychlého a stále méně udržitelného růstu, který byl poháněn především domácí poptávkou a rozmachem trhu s nemovitostmi, skončilo v roce 2008, kdy důsledky prasknutí domácí bubliny zesílil dopad světové finanční krize, která snížila vnější poptávku a výrazně omezila přístup k úvěrům. Prudký pokles domácí poptávky a zpřístupnění volných kapacit pomohlo zmírnit stávající nerovnováhu, snížit inflaci a odstranit vnější schodek, do značné míry kvůli propadu dovozu.

Saldo běžného účtu, které dosahovalo v letech rozmachu výrazně záporných hodnot a bylo financováno dovozem kapitálu souvisejícím s bankovním odvětvím, což vedlo k rychlému nárůstu čistých vnějších závazků, dosáhlo v roce 2009 odhadovaného přebytku 3,1 % HDP. Nicméně následkem silného poklesu veřejných příjmů způsobeného hospodářským oslabením a v důsledku dopadu expanzivní fiskální politiky z doby před parlamentními volbami v roce 2008 musí Litva čelit značným fiskálním výzvám. Vláda reagovala na situaci zásadním způsobem prostřednictvím politiky usilující o fiskální konsolidaci, aby zmírnila propad veřejných financí a omezila růst zadlužení, čímž se mimo jiné podpořila důvěryhodnost režimu pevných směnných kurzů. Vzhledem k rozsáhlé vnitřní a vnější nerovnováze vzniklé během let rozmachu a k obtížnosti získání nového mezinárodního financování po propuknutí světové finanční krize se jednalo o prozíravou reakci v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy (EERP). Litva se nicméně musela podrobit postupu při nadměrném schodku, neboť Rada dne 7. července 2009 rozhodla, že existuje nadměrný schodek. V revidovaném doporučení Rady (čl. 126 odst. 7, vydaném dne 16. února 2010) se požaduje náprava nadměrného schodku do roku 2012. Je tedy nutná ambiciózní fiskální konsolidace (průměrné roční fiskální úsilí ve výši 2,25 % HDP) podpořená strukturálními reformami. Aby Litva poskytla určitou podporu hospodářství, které se ocitlo v krizi, využívá ve vyšší míře a na začátku programového období prostředky ze strukturálních fondů EU. Během krize prokázala ekonomika značnou míru pružnosti, neboť k významné korekci došlo prostřednictvím snížení cen a mezd. Závažné riziko ohrožující dlouhodobou konvergenci však představuje silný nárůst nezaměstnanosti, která by se mohla stát strukturální. Vzhledem k tomu, že by se měl obnovit kladný a udržitelný růst a nemělo by dojít k návratu k neudržitelné vnitřní a vnější nerovnováze, se hlavní hospodářské výzvy týkají zajištění souladu mezi vývojem mezd a produktivitou, zlepšení konkurenceschopnosti a podpory přeměny odvětví na sektory obchodovatelné, stejně jako posílení dalšího přeorientování na středně a vysoce technologické výrobky. Výrazná korekce veřejných financí s ohledem na očekávaný nižší růst v následujících letech již byla zahájena, dalšího pokroku je však třeba dosáhnout ve střednědobém horizontu.

| (3) | Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů a rostoucí strukturální nezaměstnanosti rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Pro Litvu je především důležité posílit správní kapacitu, urychlit provádění reforem v oblastech zdravotnictví a systému sociálního zabezpečení a zlepšit kvalitu vyššího a celoživotního vzdělávání, aby se zvýšila úroveň kvalifikace a produktivita. |
| --- | --- |

(3)

Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů a rostoucí strukturální nezaměstnanosti rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Pro Litvu je především důležité posílit správní kapacitu, urychlit provádění reforem v oblastech zdravotnictví a systému sociálního zabezpečení a zlepšit kvalitu vyššího a celoživotního vzdělávání, aby se zvýšila úroveň kvalifikace a produktivita.

| (4) | Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že po poklesu o 15,0 % v roce 2009 poroste reálný HDP v roce 2010 o 1,6 % a v roce 2011 zrychlí růst na 3,2 %, avšak zpomalí zpět na pouhé 1,2 % v roce 2012. Scénář očekává další pokles domácí poptávky v roce 2010 v důsledku přetrvávajícího útlumu pracovního trhu, přísných podmínek získávání úvěrů a pokračující fiskální konsolidace. Růst v roce 2010 tedy závisí na intenzivním oživení vnější poptávky, ke které přispěje zisk podílů na trhu, a na oživení fixních investic, jež podpoří zejména rychlejší využívání prostředků ze strukturálních fondů EU. Tento makroekonomický scénář zohledňuje pokračující fiskální konsolidaci prováděnou vládou. Očekává se, že domácí poptávka bude od roku 2011 pozitivně přispívat k růstu. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se zdá, že je tento scénář založen na optimistických předpokladech růstu pro rok 2010. Zdá se, že samotné průměrné tempo růstu ve výši 2,2 % předpokládané pro poslední dva roky programu může být realizováno, ale co se týče profilu a složení růstu v rámci zmíněných dvou let, je to mnohem méně pravděpodobné. Projekce inflace obsažené v programu se jeví jako reálné. Jak program, tak prognóza útvarů Komise z podzimu 2009 očekávají, že v roce 2010 bude pokračovat současný nominální pokles domácích cen a mezd.
  V důsledku propadu dovozu způsobeného recesí se dříve vysoký vnější schodek přeměnil na přebytek, jehož přetrvání se očekává i v roce 2011, než se saldo stane mírně negativním po oživení domácí poptávky. To je v zásadě realistické, ačkoliv výše vnějšího přebytku předpovídaná pro rok 2010 výrazně přesahuje prognózu útvarů Komise. Podle projekcí by nezaměstnanost měla v roce 2010 dále růst a od roku 2011 se začít snižovat. Předpoklady programu týkající se měny a směnného kurzu jsou v souladu s ostatními složkami makroekonomického scénáře. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že po poklesu o 15,0 % v roce 2009 poroste reálný HDP v roce 2010 o 1,6 % a v roce 2011 zrychlí růst na 3,2 %, avšak zpomalí zpět na pouhé 1,2 % v roce 2012. Scénář očekává další pokles domácí poptávky v roce 2010 v důsledku přetrvávajícího útlumu pracovního trhu, přísných podmínek získávání úvěrů a pokračující fiskální konsolidace. Růst v roce 2010 tedy závisí na intenzivním oživení vnější poptávky, ke které přispěje zisk podílů na trhu, a na oživení fixních investic, jež podpoří zejména rychlejší využívání prostředků ze strukturálních fondů EU. Tento makroekonomický scénář zohledňuje pokračující fiskální konsolidaci prováděnou vládou. Očekává se, že domácí poptávka bude od roku 2011 pozitivně přispívat k růstu. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se zdá, že je tento scénář založen na optimistických předpokladech růstu pro rok 2010. Zdá se, že samotné průměrné tempo růstu ve výši 2,2 % předpokládané pro poslední dva roky programu může být realizováno, ale co se týče profilu a složení růstu v rámci zmíněných dvou let, je to mnohem méně pravděpodobné. Projekce inflace obsažené v programu se jeví jako reálné. Jak program, tak prognóza útvarů Komise z podzimu 2009 očekávají, že v roce 2010 bude pokračovat současný nominální pokles domácích cen a mezd.

V důsledku propadu dovozu způsobeného recesí se dříve vysoký vnější schodek přeměnil na přebytek, jehož přetrvání se očekává i v roce 2011, než se saldo stane mírně negativním po oživení domácí poptávky. To je v zásadě realistické, ačkoliv výše vnějšího přebytku předpovídaná pro rok 2010 výrazně přesahuje prognózu útvarů Komise. Podle projekcí by nezaměstnanost měla v roce 2010 dále růst a od roku 2011 se začít snižovat. Předpoklady programu týkající se měny a směnného kurzu jsou v souladu s ostatními složkami makroekonomického scénáře.

| (5) | Program odhaduje schodek veřejných financí v roce 2009 na 9,1 % HDP. Výrazné zhoršení oproti schodku v hodnotě 3,2 % HDP v roce 2008 odráží především značný propad daňových příjmů daný výrazně horším hospodářským výsledkem (odhadované snížení nominálního HDP o 16,9 % oproti růstu o 0,9 % očekávanému v předchozí aktualizaci programu), a to i přes rozsáhlá rozpočtová konsolidační opatření ve výši asi 8 % HDP přijatá v průběhu roku. Silně poklesly příjmy, což odráželo skutečnost, že ekonomická aktivita byla o mnoho nižší, než se očekávalo, ačkoliv příjmy poklesly ještě více, než naznačovaly standardní elasticity. V důsledku významných snížení vládní spotřeby, včetně mezd veřejného sektoru, byly také náklady o mnoho nižší ve srovnání s úrovní v roce 2008. Politika omezování výdajů tedy nestačila k vyvážení dopadu hospodářské krize na straně příjmů. K očekávanému zhoršení strukturálního salda v roce 2009 je třeba přistupovat obezřetně, neboť výjimečně nestabilní hospodářské prostředí může vést k tomu, že standardní elasticity dostatečně nepostihnou dopad extrémního zhoršení situace. Podle programu se plánuje, že fiskální politika zůstane v roce 2010 a poté restriktivní. Vzhledem k relativně nepříznivé rozpočtové a hospodářské situaci Litvy je pokračování fiskálních úspor v roce 2010 vhodné a ve shodě s EERP. V souladu se strategií ústupu od fiskální angažovanosti prosazované Radou a za účelem nápravy nadměrného schodku do roku 2012 by měl tento postup přispět k dosažení výrazně udržitelnější pozice veřejných financí. |
| --- | --- |

(5)

Program odhaduje schodek veřejných financí v roce 2009 na 9,1 % HDP. Výrazné zhoršení oproti schodku v hodnotě 3,2 % HDP v roce 2008 odráží především značný propad daňových příjmů daný výrazně horším hospodářským výsledkem (odhadované snížení nominálního HDP o 16,9 % oproti růstu o 0,9 % očekávanému v předchozí aktualizaci programu), a to i přes rozsáhlá rozpočtová konsolidační opatření ve výši asi 8 % HDP přijatá v průběhu roku. Silně poklesly příjmy, což odráželo skutečnost, že ekonomická aktivita byla o mnoho nižší, než se očekávalo, ačkoliv příjmy poklesly ještě více, než naznačovaly standardní elasticity. V důsledku významných snížení vládní spotřeby, včetně mezd veřejného sektoru, byly také náklady o mnoho nižší ve srovnání s úrovní v roce 2008. Politika omezování výdajů tedy nestačila k vyvážení dopadu hospodářské krize na straně příjmů. K očekávanému zhoršení strukturálního salda v roce 2009 je třeba přistupovat obezřetně, neboť výjimečně nestabilní hospodářské prostředí může vést k tomu, že standardní elasticity dostatečně nepostihnou dopad extrémního zhoršení situace. Podle programu se plánuje, že fiskální politika zůstane v roce 2010 a poté restriktivní. Vzhledem k relativně nepříznivé rozpočtové a hospodářské situaci Litvy je pokračování fiskálních úspor v roce 2010 vhodné a ve shodě s EERP. V souladu se strategií ústupu od fiskální angažovanosti prosazované Radou a za účelem nápravy nadměrného schodku do roku 2012 by měl tento postup přispět k dosažení výrazně udržitelnější pozice veřejných financí.

| (6) | Podle projekcí uvedených v programu se celkový schodek sníží v roce 2010 na 8,1 % HDP; při srovnání se schodkem ve výši 9,5 % HDP, který je cílem v rozpočtu přijatém v prosinci roku 2009, to ukazuje, že od té doby došlo ke zlepšení předpokládané perspektivy makroekonomického vývoje. Zlepšení oproti očekávanému výsledku z roku 2009 lze připsat zejména dalšímu zásadnímu snížení výdajů o přibližně 4 % HDP, především v oblasti běžných výdajů vlády, včetně mzdových nákladů ve veřejném sektoru, a sociálních dávek. Program nicméně předpovídá zvýšení poměru výdajů k HDP o přibližně jeden procentní bod dané především plánovaným nárůstem investic a vyššími úrokovými platbami, zatímco u jiných kategorií výdajů očekává další pokles. Na straně příjmů se změny omezují na snížení sazby daně z příjmu právnických osob a určité zvýšení jiných než daňových příjmů. Rozpočet na rok 2010 také navíc zohledňuje celoroční vliv opatření zaměřených na konsolidaci příjmů a výdajů provedených v druhé polovině roku 2009. Podle programu se předpokládá výrazný nárůst podílu jiných než daňových příjmů související především s lepším využitím prostředků ze strukturálních fondů EU. Zatímco podle projekce má poměr daní z výroby a dovozu k HDP zůstat na podobné úrovni jako v roce 2009, poměr běžných daní z příjmu a z bohatství k HDP se má dále snižovat v důsledku probíhajícího poklesu nominálních mezd a zisků. Mezi jednorázová a přechodná opatření bude v roce 2010 patřit pozastavení části převodů do penzijních fondů druhého pilíře. V roce 2010 se s ohledem na změnu strukturního salda očekává celkově restriktivní fiskální politika vykazující zlepšení o 1⁄2 procentního bodu. Zdá se však, že tento předpoklad výrazně podceňuje konsolidační úsilí vlády v celkové výši 4,0 % HDP. K odhadu konsolidace založenému na strukturálním saldu je třeba přistupovat s velkou obezřetností vzhledem k tomu, že vychází z odhadů mezery výstupu, které nejsou za stávajících okolností zdaleka spolehlivé. |
| --- | --- |

(6)

Podle projekcí uvedených v programu se celkový schodek sníží v roce 2010 na 8,1 % HDP; při srovnání se schodkem ve výši 9,5 % HDP, který je cílem v rozpočtu přijatém v prosinci roku 2009, to ukazuje, že od té doby došlo ke zlepšení předpokládané perspektivy makroekonomického vývoje. Zlepšení oproti očekávanému výsledku z roku 2009 lze připsat zejména dalšímu zásadnímu snížení výdajů o přibližně 4 % HDP, především v oblasti běžných výdajů vlády, včetně mzdových nákladů ve veřejném sektoru, a sociálních dávek. Program nicméně předpovídá zvýšení poměru výdajů k HDP o přibližně jeden procentní bod dané především plánovaným nárůstem investic a vyššími úrokovými platbami, zatímco u jiných kategorií výdajů očekává další pokles. Na straně příjmů se změny omezují na snížení sazby daně z příjmu právnických osob a určité zvýšení jiných než daňových příjmů. Rozpočet na rok 2010 také navíc zohledňuje celoroční vliv opatření zaměřených na konsolidaci příjmů a výdajů provedených v druhé polovině roku 2009. Podle programu se předpokládá výrazný nárůst podílu jiných než daňových příjmů související především s lepším využitím prostředků ze strukturálních fondů EU. Zatímco podle projekce má poměr daní z výroby a dovozu k HDP zůstat na podobné úrovni jako v roce 2009, poměr běžných daní z příjmu a z bohatství k HDP se má dále snižovat v důsledku probíhajícího poklesu nominálních mezd a zisků. Mezi jednorázová a přechodná opatření bude v roce 2010 patřit pozastavení části převodů do penzijních fondů druhého pilíře. V roce 2010 se s ohledem na změnu strukturního salda očekává celkově restriktivní fiskální politika vykazující zlepšení o 1⁄2 procentního bodu. Zdá se však, že tento předpoklad výrazně podceňuje konsolidační úsilí vlády v celkové výši 4,0 % HDP. K odhadu konsolidace založenému na strukturálním saldu je třeba přistupovat s velkou obezřetností vzhledem k tomu, že vychází z odhadů mezery výstupu, které nejsou za stávajících okolností zdaleka spolehlivé.

| (7) | Cílem střednědobé rozpočtové strategie obsažené v programu je snížit schodek pod hranici 3 % do roku 2012 v souladu s doporučením Rady ze dne 16. února 2010. Strukturální saldo vypočítané pomocí společně dohodnuté metodiky se podle programu zlepší o 2,25 % HDP ročně v průběhu období 2011–2012, ačkoliv se zdá, že těžiště korekce bude spočívat v závěru programového období. Zlepšení se má dosáhnout zejména prostřednictvím dalšího výrazného snížení poměru výdajů k HDP (přibližně o 4,75 procentního bodu), přičemž se očekává nominální snížení ve většině kategorií primárních výdajů, především v oblasti odměn zaměstnanců a sociálních plateb, zatímco poměr příjmů k HDP se má zvyšovat (přibližně o 1,5 procentního bodu). V programu je výslovně řečeno, že pro dosažení jeho rozpočtových cílů a nápravy nadměrného schodku do roku 2012 budou potřeba další opatření ve výši přibližně 4,5 % HDP. V programu jsou do určité míry popsána rozsáhlá opatření, která mají přispět k dosažení rozpočtových cílů po roce 2010. Tato úprava probíhá zároveň s postupným zlepšováním cyklických podmínek, avšak (přepočítaná) negativní mezera výstupu se do konce programového období neuzavře. Střednědobý cíl byl v porovnání s předchozí aktualizací programu výrazně posílen na strukturální přebytek veřejných financí ve výši 0,5 % HDP, aby se podpořila důvěra v režim pevných směnných kurzů, omezil nárůst veřejného dluhu a zlepšila dlouhodobá udržitelnost veřejných financí. Program však nezmiňuje, do kterého roku se má střednědobého cíle dosáhnout. S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu odráží tento střednědobý cíl cíle paktu více než přiměřeně. |
| --- | --- |

(7)

Cílem střednědobé rozpočtové strategie obsažené v programu je snížit schodek pod hranici 3 % do roku 2012 v souladu s doporučením Rady ze dne 16. února 2010. Strukturální saldo vypočítané pomocí společně dohodnuté metodiky se podle programu zlepší o 2,25 % HDP ročně v průběhu období 2011–2012, ačkoliv se zdá, že těžiště korekce bude spočívat v závěru programového období. Zlepšení se má dosáhnout zejména prostřednictvím dalšího výrazného snížení poměru výdajů k HDP (přibližně o 4,75 procentního bodu), přičemž se očekává nominální snížení ve většině kategorií primárních výdajů, především v oblasti odměn zaměstnanců a sociálních plateb, zatímco poměr příjmů k HDP se má zvyšovat (přibližně o 1,5 procentního bodu). V programu je výslovně řečeno, že pro dosažení jeho rozpočtových cílů a nápravy nadměrného schodku do roku 2012 budou potřeba další opatření ve výši přibližně 4,5 % HDP. V programu jsou do určité míry popsána rozsáhlá opatření, která mají přispět k dosažení rozpočtových cílů po roce 2010. Tato úprava probíhá zároveň s postupným zlepšováním cyklických podmínek, avšak (přepočítaná) negativní mezera výstupu se do konce programového období neuzavře. Střednědobý cíl byl v porovnání s předchozí aktualizací programu výrazně posílen na strukturální přebytek veřejných financí ve výši 0,5 % HDP, aby se podpořila důvěra v režim pevných směnných kurzů, omezil nárůst veřejného dluhu a zlepšila dlouhodobá udržitelnost veřejných financí. Program však nezmiňuje, do kterého roku se má střednědobého cíle dosáhnout. S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu odráží tento střednědobý cíl cíle paktu více než přiměřeně.

| (8) | Může se stát, že výsledky rozpočtového hospodaření budou po celé programové období horší než projekce uvedené v programu. V roce 2010 to může být dáno především tím, že program počítá s rychlejším oživením hospodářské aktivity, než jaké se zdá být pravděpodobné. Rozpočtové cíle po roce 2010 jsou rizikové vzhledem k omezenému rozsahu informací, které program poskytuje ohledně opatření podporujících dosažení těchto cílů, a vzhledem k dalším opatřením potřebným pro dosažení daných cílů. Dále se zdá, že rizika související s prováděním se týkají toho, že se spoléhá na další významné snížení veřejných výdajů a pouze v omezené míře na opatření zvyšující příjmy v letech ke konci trvání programu. Po již výrazném snižování mezd přijatém v letech 2009 a 2010 se plánuje další pokles odměn zaměstnanců ve veřejném sektoru o 3 procentní body v období let 2011–2012, čehož může být obtížné dosáhnout. Na druhou stranu jsou zde pozitivní aspekty omezující zmíněná rizika, a to že litevské orgány byly v minulosti poměrně dobře schopné dosahovat svých cílů, s významnou výjimkou roku 2008 způsobenou především volebním cyklem, a že v roce 2009 byla provedena zásadní konsolidace i přes bezprecedentní hospodářský pokles. Vláda má navíc pro rok 2010 a následující léta ambiciózní plán reforem, který by měl také pomoci dosažení požadovaných ambiciózních fiskálních cílů. Vzhledem k zjevně slabé makroekonomické projekci pro rok 2012 je zde také možnost poněkud rychlejšího růstu příjmů v tomto roce, pokud bude program podpořen konkrétními opatřeními po celé programové období. |
| --- | --- |

(8)

Může se stát, že výsledky rozpočtového hospodaření budou po celé programové období horší než projekce uvedené v programu. V roce 2010 to může být dáno především tím, že program počítá s rychlejším oživením hospodářské aktivity, než jaké se zdá být pravděpodobné. Rozpočtové cíle po roce 2010 jsou rizikové vzhledem k omezenému rozsahu informací, které program poskytuje ohledně opatření podporujících dosažení těchto cílů, a vzhledem k dalším opatřením potřebným pro dosažení daných cílů. Dále se zdá, že rizika související s prováděním se týkají toho, že se spoléhá na další významné snížení veřejných výdajů a pouze v omezené míře na opatření zvyšující příjmy v letech ke konci trvání programu. Po již výrazném snižování mezd přijatém v letech 2009 a 2010 se plánuje další pokles odměn zaměstnanců ve veřejném sektoru o 3 procentní body v období let 2011–2012, čehož může být obtížné dosáhnout. Na druhou stranu jsou zde pozitivní aspekty omezující zmíněná rizika, a to že litevské orgány byly v minulosti poměrně dobře schopné dosahovat svých cílů, s významnou výjimkou roku 2008 způsobenou především volebním cyklem, a že v roce 2009 byla provedena zásadní konsolidace i přes bezprecedentní hospodářský pokles. Vláda má navíc pro rok 2010 a následující léta ambiciózní plán reforem, který by měl také pomoci dosažení požadovaných ambiciózních fiskálních cílů. Vzhledem k zjevně slabé makroekonomické projekci pro rok 2012 je zde také možnost poněkud rychlejšího růstu příjmů v tomto roce, pokud bude program podpořen konkrétními opatřeními po celé programové období.

| (9) | Hrubý veřejný dluh v roce 2009 se odhaduje na 29,5 % HDP, což je výrazně více v porovnání s 15,6 % HDP v předchozím roce. Toto zvýšení poměru bylo způsobeno nárůstem schodku a zpomalením růstu nominálního HDP a také silnou vnitřní dynamikou dluhu, která odráží fakt, že část schodku za rok 2008 byla financována v roce 2009. Podle projekcí se v průběhu programového období míra zadlužení zvýší o dalších 11,5 procentních bodů na úroveň 41 % HDP v roce 2012, především v důsledku toho, že schodek veřejných financí bude i nadále vysoký. Vzhledem k negativním rizikům ohrožujícím rozpočtové cíle, které ještě zhoršuje nejistota ohledně vnitřní dynamiky dluhu, by vývoj míry zadlužení také mohl být méně příznivý, než se předpokládá v programu. Podle projekcí by však úroveň zadlužení měla zůstat pod referenční hodnotou stanovenou ve Smlouvě v průběhu celého programového období. |
| --- | --- |

(9)

Hrubý veřejný dluh v roce 2009 se odhaduje na 29,5 % HDP, což je výrazně více v porovnání s 15,6 % HDP v předchozím roce. Toto zvýšení poměru bylo způsobeno nárůstem schodku a zpomalením růstu nominálního HDP a také silnou vnitřní dynamikou dluhu, která odráží fakt, že část schodku za rok 2008 byla financována v roce 2009. Podle projekcí se v průběhu programového období míra zadlužení zvýší o dalších 11,5 procentních bodů na úroveň 41 % HDP v roce 2012, především v důsledku toho, že schodek veřejných financí bude i nadále vysoký. Vzhledem k negativním rizikům ohrožujícím rozpočtové cíle, které ještě zhoršuje nejistota ohledně vnitřní dynamiky dluhu, by vývoj míry zadlužení také mohl být méně příznivý, než se předpokládá v programu. Podle projekcí by však úroveň zadlužení měla zůstat pod referenční hodnotou stanovenou ve Smlouvě v průběhu celého programového období.

| (10) | Střednědobé projekce vývoje dluhu, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, není pro stabilizaci poměru dluhu k HDP do roku 2020 dostačující. |
| --- | --- |

(10)

Střednědobé projekce vývoje dluhu, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, není pro stabilizaci poměru dluhu k HDP do roku 2020 dostačující.

| (11) | Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet mírně přesahuje průměr EU, především v důsledku očekávaného zvýšení výdajů na důchody v nadcházejících desetiletích. Rozpočtová pozice v roce 2009, tak jak ji odhaduje program, zesiluje rozpočtový dopad stárnutí obyvatelstva na mezeru udržitelnosti. Ke snížení rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí, která byla ve zprávě Komise z roku 2009 o udržitelnosti posouzena jako vysoká (3), by přispělo, pokud by se usilovalo o zlepšení primárního salda ve střednědobém horizontu, jak se předpokládá v programu, a došlo k reformě systému sociálního zabezpečení, včetně důchodové reformy, s cílem zbrzdit nárůst výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva. |
| --- | --- |

(11)

Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet mírně přesahuje průměr EU, především v důsledku očekávaného zvýšení výdajů na důchody v nadcházejících desetiletích. Rozpočtová pozice v roce 2009, tak jak ji odhaduje program, zesiluje rozpočtový dopad stárnutí obyvatelstva na mezeru udržitelnosti. Ke snížení rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí, která byla ve zprávě Komise z roku 2009 o udržitelnosti posouzena jako vysoká (3), by přispělo, pokud by se usilovalo o zlepšení primárního salda ve střednědobém horizontu, jak se předpokládá v programu, a došlo k reformě systému sociálního zabezpečení, včetně důchodové reformy, s cílem zbrzdit nárůst výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva.

| (12) | V letech silného růstu, která předcházela současnému poklesu, nedokázal střednědobý rozpočtový rámec Litvy zabránit překračování výdajů. Dynamický růst příjmů usnadnil opakované úpravy výdajových cílů směrem vzhůru. S ohledem na posílení rámce byl v listopadu 2007 přijat pro ústřední vládní instituce zákon o fiskální disciplíně. Zákon se však zaměřuje na přípravu a plnění ročního rozpočtu a nezavádí další střednědobé prvky vycházející z předpokladů o budoucím vývoji. Donucovací mechanismus je velmi nedostatečný a postrádá sankce. Obecně se významné nedostatky týkají nízké transparentnosti rozpočtového procesu včetně řádného podávání zpráv o plnění příjmů a výdajů a srovnatelnosti rozpočtových ukazatelů sestavených na hotovostní a akruální bázi.
  Konvergenční program pro rok 2010 navrhuje řadu opatření zaměřených na zvýšení transparentnosti, včetně zlepšení poskytování údajů a sledování plnění rozpočtu. Pokud budou tyto návrhy provedeny, mohly by výrazně zlepšit institucionální vlastnosti veřejných financí. |
| --- | --- |

(12)

V letech silného růstu, která předcházela současnému poklesu, nedokázal střednědobý rozpočtový rámec Litvy zabránit překračování výdajů. Dynamický růst příjmů usnadnil opakované úpravy výdajových cílů směrem vzhůru. S ohledem na posílení rámce byl v listopadu 2007 přijat pro ústřední vládní instituce zákon o fiskální disciplíně. Zákon se však zaměřuje na přípravu a plnění ročního rozpočtu a nezavádí další střednědobé prvky vycházející z předpokladů o budoucím vývoji. Donucovací mechanismus je velmi nedostatečný a postrádá sankce. Obecně se významné nedostatky týkají nízké transparentnosti rozpočtového procesu včetně řádného podávání zpráv o plnění příjmů a výdajů a srovnatelnosti rozpočtových ukazatelů sestavených na hotovostní a akruální bázi.

Konvergenční program pro rok 2010 navrhuje řadu opatření zaměřených na zvýšení transparentnosti, včetně zlepšení poskytování údajů a sledování plnění rozpočtu. Pokud budou tyto návrhy provedeny, mohly by výrazně zlepšit institucionální vlastnosti veřejných financí.

| (13) | Složení veřejných výdajů v Litvě podporuje růst, neboť produktivní výdaje jako například veřejné investice a výdaje na vzdělávání a zdravotnictví jsou poměrně vysoké. Nicméně průměrné až špatné výsledky a ukazatele výkonnosti v oblasti vzdělání a zdravotnictví naznačují, že je zde významný prostor pro zvýšení efektivity. Byly proto zahájeny důležité strukturální reformy vzdělávacího systému a systému zdravotnictví. Navíc skutečnost, že v roce 2009 došlo ke zrušení osvobození od daně a k odstranění preferenčních sazeb, že pokračuje boj s daňovými úniky a dále se zjednodušuje a zefektivňuje správa daní, přispívá ke zlepšení kvality veřejných financí a k omezení rizik ohrožujících perspektivu rozpočtového vývoje. |
| --- | --- |

(13)

Složení veřejných výdajů v Litvě podporuje růst, neboť produktivní výdaje jako například veřejné investice a výdaje na vzdělávání a zdravotnictví jsou poměrně vysoké. Nicméně průměrné až špatné výsledky a ukazatele výkonnosti v oblasti vzdělání a zdravotnictví naznačují, že je zde významný prostor pro zvýšení efektivity. Byly proto zahájeny důležité strukturální reformy vzdělávacího systému a systému zdravotnictví. Navíc skutečnost, že v roce 2009 došlo ke zrušení osvobození od daně a k odstranění preferenčních sazeb, že pokračuje boj s daňovými úniky a dále se zjednodušuje a zefektivňuje správa daní, přispívá ke zlepšení kvality veřejných financí a k omezení rizik ohrožujících perspektivu rozpočtového vývoje.

| (14) | Základem strategie, která vede k bezproblémové účasti na ERM II, je zajištění stability směnného kurzu tím, že se udrží dostatečné měnové rezervy, finanční a fiskální stabilita a pružnost trhu práce a výrobkového trhu. Od konce roku 2008 reagovaly politiky intenzivně tak, aby se v Litvě udržela makroekonomická stabilita; situace však zůstává problematická. V období mezi koncem roku 2008 a koncem roku 2009 provedla vláda silnou fiskální konsolidaci tím, že přijala několik rozměrných konsolidačních balíčků v celkové výši bezmála 12 % HDP. Díky vysoké míře pružnosti mezd a cen se také obnovuje část ztracené konkurenceschopnosti hospodářství. Bankovní sektor zůstal dobře kapitalizovaný navzdory ztrátám způsobeným snížením hodnoty aktiv. Vláda také zahájila významné strukturální reformy v oblastech vzdělávání, zdravotnictví a sociálního zabezpečení. Litva pozměnila právní předpisy týkající se práce, aby podpořila pružnost trhu práce, a tak usnadnila úpravu hospodářství. Úkolem, který má Litva před sebou, je zabránit návratu výrazné vnitřní a vnější nerovnováhy poté, co se oživení pevně ukotví. |
| --- | --- |

(14)

Základem strategie, která vede k bezproblémové účasti na ERM II, je zajištění stability směnného kurzu tím, že se udrží dostatečné měnové rezervy, finanční a fiskální stabilita a pružnost trhu práce a výrobkového trhu. Od konce roku 2008 reagovaly politiky intenzivně tak, aby se v Litvě udržela makroekonomická stabilita; situace však zůstává problematická. V období mezi koncem roku 2008 a koncem roku 2009 provedla vláda silnou fiskální konsolidaci tím, že přijala několik rozměrných konsolidačních balíčků v celkové výši bezmála 12 % HDP. Díky vysoké míře pružnosti mezd a cen se také obnovuje část ztracené konkurenceschopnosti hospodářství. Bankovní sektor zůstal dobře kapitalizovaný navzdory ztrátám způsobeným snížením hodnoty aktiv. Vláda také zahájila významné strukturální reformy v oblastech vzdělávání, zdravotnictví a sociálního zabezpečení. Litva pozměnila právní předpisy týkající se práce, aby podpořila pružnost trhu práce, a tak usnadnila úpravu hospodářství. Úkolem, který má Litva před sebou, je zabránit návratu výrazné vnitřní a vnější nerovnováhy poté, co se oživení pevně ukotví.

| (15) | Celkově je rozpočtová strategie pro rok 2010 stanovená v programu v zásadě v souladu s doporučeními Rady ze dne 16. února 2010 podle čl. 126 odst. 7. Nicméně počínaje rokem 2011 rozpočtová strategie vzhledem k existujícím rizikům v souladu s doporučením Rady být nemusí. Rizika souvisí zejména s možnou optimistickou perspektivou makroekonomického vývoje pro rok 2010 a s neúplným vymezením opatření, s jejichž pomocí se má dosáhnout plánované konsolidace ve dvou následujících letech, a přispívá k nim nejistota ohledně provádění plánovaného snížení výdajů. Průměrné fiskální úsilí ve výši 12⁄3 % HDP plánované pro období let 2010–2012 také neodpovídá doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7, a pokud nenastane poměrně rychlý růst předpokládaný pro léta 2010 a 2011, bude třeba je posílit dalšími opatřeními, aby se zajistila náprava nadměrného schodku do roku 2012 v souladu s doporučením Rady. |
| --- | --- |

(15)

Celkově je rozpočtová strategie pro rok 2010 stanovená v programu v zásadě v souladu s doporučeními Rady ze dne 16. února 2010 podle čl. 126 odst. 7. Nicméně počínaje rokem 2011 rozpočtová strategie vzhledem k existujícím rizikům v souladu s doporučením Rady být nemusí. Rizika souvisí zejména s možnou optimistickou perspektivou makroekonomického vývoje pro rok 2010 a s neúplným vymezením opatření, s jejichž pomocí se má dosáhnout plánované konsolidace ve dvou následujících letech, a přispívá k nim nejistota ohledně provádění plánovaného snížení výdajů. Průměrné fiskální úsilí ve výši 12⁄3 % HDP plánované pro období let 2010–2012 také neodpovídá doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7, a pokud nenastane poměrně rychlý růst předpokládaný pro léta 2010 a 2011, bude třeba je posílit dalšími opatřeními, aby se zajistila náprava nadměrného schodku do roku 2012 v souladu s doporučením Rady.

| (16) | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, vykazuje program určité nedostatky v oblasti nepovinných údajů. S ohledem na odstranění nadměrného schodku Rada také ve svých doporučeních ze dne 16. února 2010 podle čl. 126 odst. 7 vyzvala Litvu, aby v samostatné kapitole aktualizací konvergenčního programu informovala o tom, jak pokročila v provádění doporučení Rady. S výjimkou určitých nedostatků v poskytování nepovinných údajů se Litva tímto doporučením v zásadě řídila. |
| --- | --- |

(16)

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, vykazuje program určité nedostatky v oblasti nepovinných údajů. S ohledem na odstranění nadměrného schodku Rada také ve svých doporučeních ze dne 16. února 2010 podle čl. 126 odst. 7 vyzvala Litvu, aby v samostatné kapitole aktualizací konvergenčního programu informovala o tom, jak pokročila v provádění doporučení Rady. S výjimkou určitých nedostatků v poskytování nepovinných údajů se Litva tímto doporučením v zásadě řídila.

Celkově lze uzavřít, že Litva provedla v roce 2009 zásadní konsolidaci veřejných financí v reakci na značné zhoršení hospodářské situace, čímž přispěla k probíhající úpravě hospodářství a podpořila bezproblémovou účast na ERM II a nápravu nadměrného schodku. Ekonomika se v současné době dostává z vážné recese, zatímco průměrný růst podle projekcí zůstane ve střednědobé perspektivě výrazně nižší než ve vrcholných letech posledního cyklu. Konsolidace provedená v roce 2009 již představuje významnou úpravu veřejných financí pomalejšímu růstu očekávanému ve střednědobém horizontu. Potřebnou další konsolidaci by podpořila přísnější kontrola výdajů a posílený střednědobý rozpočtový rámec. Cílem programu je postupné snížení celkového schodku veřejných financí po roce 2010 a náprava nadměrného schodku do roku 2012 v souladu s doporučením Rady, ačkoliv tyto rozpočtové výsledky jsou v průběhu celého programového období ohroženy riziky horšího vývoje.

S ohledem na výše uvedené hodnocení a také vzhledem k doporučení podle čl. 126 Smlouvy o fungování EU ze dne 16. února 2010 a k potřebě zajistit udržitelnou konvergenci a bezproblémovou účast v ERM II se Litva vyzývá, aby:

| i) | zvážila v roce 2010 další nápravná opatření, pokud budou potřebná k dosažení plánované konsolidace, kromě toho, že bude důsledně provádět opatření stanovená v rozpočtu, |
| --- | --- |

i)

zvážila v roce 2010 další nápravná opatření, pokud budou potřebná k dosažení plánované konsolidace, kromě toho, že bude důsledně provádět opatření stanovená v rozpočtu,

| ii) | stanovila opatření nutná k plné podpoře potřebné úpravy během programového období, jak doporučila Rada podle čl. 126 odst. 7, a byla připravena přijmout další konsolidační opatření v případě, že se objeví rizika související s tím, že makroekonomický scénář uvedený v programu je příznivější než scénář, ze kterého vychází doporučení podle čl. 126 odst. 7, |
| --- | --- |

ii)

stanovila opatření nutná k plné podpoře potřebné úpravy během programového období, jak doporučila Rada podle čl. 126 odst. 7, a byla připravena přijmout další konsolidační opatření v případě, že se objeví rizika související s tím, že makroekonomický scénář uvedený v programu je příznivější než scénář, ze kterého vychází doporučení podle čl. 126 odst. 7,

| iii) | provedla plánované reformy systému sociálního zabezpečení včetně důchodové reformy, aby tak zmírnila značná rizika ohrožující dlouhodobou udržitelnost veřejných financí v důsledku očekávaného výrazného zvýšení výdajů na důchody v následujících desetiletích, |
| --- | --- |

iii)

provedla plánované reformy systému sociálního zabezpečení včetně důchodové reformy, aby tak zmírnila značná rizika ohrožující dlouhodobou udržitelnost veřejných financí v důsledku očekávaného výrazného zvýšení výdajů na důchody v následujících desetiletích,

| iv) | posílila fiskální řízení a transparentnost tím, že upevní střednědobý rozpočtový rámec, zlepší podávání zpráv o rozpočtových údajích a zajistí tak srovnatelnost rozpočtových ukazatelů sestavených na hotovostní a akruální bázi. |
| --- | --- |

iv)

posílila fiskální řízení a transparentnost tím, že upevní střednědobý rozpočtový rámec, zlepší podávání zpráv o rozpočtových údajích a zajistí tak srovnatelnost rozpočtových ukazatelů sestavených na hotovostní a akruální bázi.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | KP leden 2010 | 2,8 | –15,0 | 1,6 | 3,2 | 1,2 |
| KOM listopad 2009 | 2,8 | –18,1 | –3,9 | 2,5 | neuv. |
| KP leden 2009 | 3,5 | –4,8 | –0,2 | 4,5 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | KP leden 2010 | 11,1 | 4,2 | –1 | 1 | 1,5 |
| KOM listopad 2009 | 11,1 | 3,9 | –0,7 | 1,0 | neuv. |
| KP leden 2009 | 11,2 | 5,4 | 3,6 | –0,1 | neuv. |
| Mezera výstupu (4)

  (% potenciálního HDP) | KP leden 2010 | 8,8 | –7,7 | –5,9 | –2,9 | –1,7 |
| KOM list. 2009 (5) | 11,8 | –8,2 | –10,8 | –8,2 | neuv. |
| KP leden 2009 | 5,4 | –2,8 | –5,7 | –4,0 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (% HDP) | KP leden 2010 | –10,2 | 3,7 | 7,5 | 5,3 | 4,3 |
| KOM listopad 2009 | –10,6 | 3,3 | 4,8 | 4,3 | neuv. |
| KP leden 2009 | –10,2 | –1,8 | –4,7 | –5,7 | neuv. |
| Veřejné příjmy
  (% HDP) | KP leden 2010 | 34,2 | 34,3 | 36,2 | 35,6 | 35,7 |
| KOM listopad 2009 | 34,2 | 36,1 | 36,8 | 36,3 | neuv. |
| KP leden 2009 | 33,8 | 35,8 | 37,3 | 36,4 | neuv. |
| Veřejné výdaje
  (% HDP) | KP leden 2010 | 37,4 | 43,4 | 44,3 | 41,4 | 38,7 |
| KOM listopad 2009 | 37,4 | 45,9 | 46,0 | 46,0 | neuv. |
| KP leden 2009 | 36,7 | 37,8 | 38,3 | 36,4 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | KP leden 2010 | –3,2 | –9,1 | –8,1 | –5,8 | –3,0 |
| KOM listopad 2009 | –3,2 | –9,8 | –9,2 | –9,7 | neuv. |
| KP leden 2009 | –2,9 | –2,1 | –1,0 | 0,0 | neuv. |
| Primární saldo
  (% HDP) | KP leden 2010 | –2,6 | –7,8 | –6,2 | –3,6 | –0,6 |
| KOM listopad 2009 | –2,6 | –8,4 | –7,0 | –7,1 | neuv. |
| KP leden 2009 | –2,3 | –1,2 | 0,0 | 1,1 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (6)

  (% HDP) | KP leden 2010 | –5,6 | –7,0 | –6,5 | –5,0 | –2,6 |
| KOM listopad 2009 | –6,4 | –7,6 | –6,3 | –7,5 | neuv. |
| KP leden 2009 | –4,4 | –1,3 | 0,5 | 1,1 | neuv. |
| Strukturální saldo (6)

  (% HDP) | KP leden 2010 | –6,0 | –7,2 | –6,8 | –4,8 | –2,3 |
| KOM listopad 2009 | –6,3 | –8,0 | –7,0 | –7,5 | neuv. |
| KP leden 2009 | –4,9 | –1,8 | 0,1 | 1,1 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | KP leden 2010 | 15,6 | 29,5 | 36,6 | 39,8 | 41,0 |
| KOM listopad 2009 | 15,6 | 29,9 | 40,7 | 49,3 | neuv. |
| KP leden 2009 | 15,3 | 16,9 | 18,1 | 17,1 | neuv. |
| Konvergenční program (KP), prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2008

2009

2010

2011

2012

Reálný HDP

(změna v %)

KP leden 2010

2,8

–15,0

1,6

3,2

1,2

KOM listopad 2009

2,8

–18,1

–3,9

2,5

neuv.

KP leden 2009

3,5

–4,8

–0,2

4,5

neuv.

Inflace HISC

(%)

KP leden 2010

11,1

4,2

–1

1

1,5

KOM listopad 2009

11,1

3,9

–0,7

1,0

neuv.

KP leden 2009

11,2

5,4

3,6

–0,1

neuv.

Mezera výstupu (4)

(% potenciálního HDP)

KP leden 2010

8,8

–7,7

–5,9

–2,9

–1,7

KOM list. 2009 (5)

11,8

–8,2

–10,8

–8,2

neuv.

KP leden 2009

5,4

–2,8

–5,7

–4,0

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(% HDP)

KP leden 2010

–10,2

3,7

7,5

5,3

4,3

KOM listopad 2009

–10,6

3,3

4,8

4,3

neuv.

KP leden 2009

–10,2

–1,8

–4,7

–5,7

neuv.

Veřejné příjmy

(% HDP)

KP leden 2010

34,2

34,3

36,2

35,6

35,7

KOM listopad 2009

34,2

36,1

36,8

36,3

neuv.

KP leden 2009

33,8

35,8

37,3

36,4

neuv.

Veřejné výdaje

(% HDP)

KP leden 2010

37,4

43,4

44,3

41,4

38,7

KOM listopad 2009

37,4

45,9

46,0

46,0

neuv.

KP leden 2009

36,7

37,8

38,3

36,4

neuv.

Saldo veřejných financí

(% HDP)

KP leden 2010

–3,2

–9,1

–8,1

–5,8

–3,0

KOM listopad 2009

–3,2

–9,8

–9,2

–9,7

neuv.

KP leden 2009

–2,9

–2,1

–1,0

0,0

neuv.

Primární saldo

(% HDP)

KP leden 2010

–2,6

–7,8

–6,2

–3,6

–0,6

KOM listopad 2009

–2,6

–8,4

–7,0

–7,1

neuv.

KP leden 2009

–2,3

–1,2

0,0

1,1

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (6)

(% HDP)

KP leden 2010

–5,6

–7,0

–6,5

–5,0

–2,6

KOM listopad 2009

–6,4

–7,6

–6,3

–7,5

neuv.

KP leden 2009

–4,4

–1,3

0,5

1,1

neuv.

Strukturální saldo (6)

(% HDP)

KP leden 2010

–6,0

–7,2

–6,8

–4,8

–2,3

KOM listopad 2009

–6,3

–8,0

–7,0

–7,5

neuv.

KP leden 2009

–4,9

–1,8

0,1

1,1

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

KP leden 2010

15,6

29,5

36,6

39,8

41,0

KOM listopad 2009

15,6

29,9

40,7

49,3

neuv.

KP leden 2009

15,3

16,9

18,1

17,1

neuv.

Konvergenční program (KP), prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_cs.htm

(2)  Toto hodnocení vychází zejména z prognózy útvarů Komise z podzimu 2009, bere však v úvahu i další informace, jež jsou od uvedené doby k dispozici.

(3)  V závěrech Rady ze dne 10. listopadu 2009 o udržitelnosti veřejných financí „Rada vyzývá členské státy, aby ve svých budoucích programech stability a konvergenčních programech zaměřily pozornost na strategie orientované na udržitelnost“, a dále „vyzývá Komisi spolu s Výborem pro hospodářskou politiku a Hospodářským a finančním výborem, aby dále vyvíjely metodiku hodnocení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jež by měla být včas k dispozici pro účely nadcházející zprávy o udržitelnosti“, která se plánuje na rok 2012.

(4)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(5)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2008–2011 ve výši 3,0 %, – 0,2 %, – 1,2 % a – 0,3 %.

(6)  Cyklicky očištěná salda bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření tvoří 0,5 % HDP v roce 2008, 0,2 % v roce 2009 a 0,3 % v roce 2010 (a snižují schodek); 0,3 % HDP za rok 2011 a 0,3 % HDP za rok 2012 (a zvyšují schodek); podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 dosahují 0,1 % HDP za rok 2008, 0,6 % HDP za rok 2009 a 0,7 % za rok 2010 (a snižují schodek).

Zdroj:

Konvergenční program (KP), prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 2.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 143/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 143/12

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému programu stability Lucemburska na období 2009–2014

2010/C 143/03

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný program stability Lucemburska na období 2009–2014. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný program stability Lucemburska na období 2009–2014.

| (2) | Lucemburské hospodářství těžce zasáhla krize: podle nejnovějších odhadů se po nulovém růstu v roce 2008 reálný HDP snížil v roce 2009 o 3,9 % v reálném vyjádření, neboť všechny složky poptávky s výjimkou veřejných výdajů poklesly. Vliv čistého vývozu zůstal pozitivní, jelikož dovoz poklesl ještě více než vývoz, pravděpodobně v důsledku propadu investic do zařízení. Zdá se, že finanční sektor byl krizí ovlivněn méně, než se dalo očekávat, přestože lucemburské orgány musely na konci roku 2008 podniknout kroky na podporu dvou bank patřících k největším v zemi a náležejících k mezinárodním skupinám. Zaměstnanost v roce 2009 ještě stále rostla průměrně o 1,2 %, ovšem výhradně díky přenesenému účinku plynoucímu z velmi silného růstu zaznamenaného v roce 2008 (+ 4,7 %). Pouze mírně poklesla ve finančním sektoru, ale mnohem výrazněji v průmyslu. Nezaměstnanost vzrostla z 4,9 % v roce 2008 na průměrných 5,7 % v roce 2009, přestože se hojně využívalo práce na zkrácený úvazek podporované lucemburskými orgány. Hlavním úkolem Lucemburska za současných okolností je udržet a rozvíjet příznivé podmínky, které umožnily výjimečný růst během posledních 25 let, jenž se zakládal na tom, že země zvyšovala svou specializaci na činnosti v oblasti služeb, zejména pak finančních. Pokud jde o rozpočtovou politiku, plnou pozornost si kromě toho zaslouží dlouhodobá perspektiva. V posledních letech se především poměrně výrazně zvýšily výdaje a k opakovaným přebytkům docházelo zejména díky stabilním příjmům, což již nemusí nadále pokračovat. Navíc se očekává jeden z nejvyšších nárůstů v EU v oblasti výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, způsobený do značné míry štědrostí důchodového systému země. |
| --- | --- |

(2)

Lucemburské hospodářství těžce zasáhla krize: podle nejnovějších odhadů se po nulovém růstu v roce 2008 reálný HDP snížil v roce 2009 o 3,9 % v reálném vyjádření, neboť všechny složky poptávky s výjimkou veřejných výdajů poklesly. Vliv čistého vývozu zůstal pozitivní, jelikož dovoz poklesl ještě více než vývoz, pravděpodobně v důsledku propadu investic do zařízení. Zdá se, že finanční sektor byl krizí ovlivněn méně, než se dalo očekávat, přestože lucemburské orgány musely na konci roku 2008 podniknout kroky na podporu dvou bank patřících k největším v zemi a náležejících k mezinárodním skupinám. Zaměstnanost v roce 2009 ještě stále rostla průměrně o 1,2 %, ovšem výhradně díky přenesenému účinku plynoucímu z velmi silného růstu zaznamenaného v roce 2008 (+ 4,7 %). Pouze mírně poklesla ve finančním sektoru, ale mnohem výrazněji v průmyslu. Nezaměstnanost vzrostla z 4,9 % v roce 2008 na průměrných 5,7 % v roce 2009, přestože se hojně využívalo práce na zkrácený úvazek podporované lucemburskými orgány. Hlavním úkolem Lucemburska za současných okolností je udržet a rozvíjet příznivé podmínky, které umožnily výjimečný růst během posledních 25 let, jenž se zakládal na tom, že země zvyšovala svou specializaci na činnosti v oblasti služeb, zejména pak finančních. Pokud jde o rozpočtovou politiku, plnou pozornost si kromě toho zaslouží dlouhodobá perspektiva. V posledních letech se především poměrně výrazně zvýšily výdaje a k opakovaným přebytkům docházelo zejména díky stabilním příjmům, což již nemusí nadále pokračovat. Navíc se očekává jeden z nejvyšších nárůstů v EU v oblasti výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, způsobený do značné míry štědrostí důchodového systému země.

| (3) | Ačkoliv je velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů, rostoucí strukturální nezaměstnanosti a trvalým zpomalením růstu finančních aktivit po celém světě rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Pro Lucembursko je především důležité zvýšit míru zaměstnanosti rezidentů, posílit atraktivitu podnikatelského prostředí, podpořit mzdové chování, které zohledňuje značný nárůst nákladů na pracovní sílu pozorovaný v posledních letech, a pokračovat v úsilí za účelem zvýšení činnosti v oblasti výzkumu a vývoje v zemi. |
| --- | --- |

(3)

Ačkoliv je velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů, rostoucí strukturální nezaměstnanosti a trvalým zpomalením růstu finančních aktivit po celém světě rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Pro Lucembursko je především důležité zvýšit míru zaměstnanosti rezidentů, posílit atraktivitu podnikatelského prostředí, podpořit mzdové chování, které zohledňuje značný nárůst nákladů na pracovní sílu pozorovaný v posledních letech, a pokračovat v úsilí za účelem zvýšení činnosti v oblasti výzkumu a vývoje v zemi.

| (4) | Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že po poklesu o 3,9 % v roce 2009 poroste reálný HDP v roce 2010 o 2,5 % a průměrně o 2,9 % ročně po zbytek programového období. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se zdá, že tento scénář vychází z mírně optimistických předpokladů růstu pro rok 2010, a to i v případě, že budou brány v úvahu lepší údaje za třetí čtvrtletí roku 2009, než se očekávalo. Vzhledem k odhadům potenciálního růstu podle útvarů Komise a k předpokládanému postupnému uzavření mezery výstupu jsou projekce růstu pro období 2011–2014 obsažené v programu více méně realistické. Projekce programu pro zaměstnanost, nezaměstnanost a inflaci se také jeví jako realistické. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že po poklesu o 3,9 % v roce 2009 poroste reálný HDP v roce 2010 o 2,5 % a průměrně o 2,9 % ročně po zbytek programového období. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se zdá, že tento scénář vychází z mírně optimistických předpokladů růstu pro rok 2010, a to i v případě, že budou brány v úvahu lepší údaje za třetí čtvrtletí roku 2009, než se očekávalo. Vzhledem k odhadům potenciálního růstu podle útvarů Komise a k předpokládanému postupnému uzavření mezery výstupu jsou projekce růstu pro období 2011–2014 obsažené v programu více méně realistické. Projekce programu pro zaměstnanost, nezaměstnanost a inflaci se také jeví jako realistické.

| (5) | Program odhaduje schodek veřejných financí v roce 2009 na 1,1 % HDP. K tomuto významnému zhoršení oproti přebytku v hodnotě 2,5 % HDP v roce 2008 v zásadě vedl nárůst veřejných výdajů o téměř 5 procentních bodů HDP, který byl jen částečně kompenzován zvýšením poměru příjmů k HDP (které bylo dáno pouze skutečností, že nominální HDP poklesl ještě více než příjmy). Nárůst poměru výdajů k HDP do značné míry odráží dopad krize na veřejné finance prostřednictvím automatických stabilizátorů, ale byl také způsoben stimulačními opatřeními ve výši 1,75 % HDP, která vláda přijala v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy (EERP). Mezi tato opatření patřilo zejména značné zrychlení programů veřejných investic a výrazné snížení daní, zejména daně z příjmu fyzických osob, která jsou trvalé povahy. Podle programu se plánuje, že fiskální politika zůstane v roce 2010 podpůrná, což je vzhledem k poměrně příznivé rozpočtové a hospodářské situaci Lucemburska v souladu s EERP. Nicméně od roku 2011 projekce programu za předpokladu nezměněné politiky nezohledňují restriktivní orientaci, která by byla v souladu se strategií ústupu od fiskální angažovanosti prosazovanou Radou, i když program uvádí, že lucemburské orgány mají v úmyslu přijmout nápravná opatření. |
| --- | --- |

(5)

Program odhaduje schodek veřejných financí v roce 2009 na 1,1 % HDP. K tomuto významnému zhoršení oproti přebytku v hodnotě 2,5 % HDP v roce 2008 v zásadě vedl nárůst veřejných výdajů o téměř 5 procentních bodů HDP, který byl jen částečně kompenzován zvýšením poměru příjmů k HDP (které bylo dáno pouze skutečností, že nominální HDP poklesl ještě více než příjmy). Nárůst poměru výdajů k HDP do značné míry odráží dopad krize na veřejné finance prostřednictvím automatických stabilizátorů, ale byl také způsoben stimulačními opatřeními ve výši 1,75 % HDP, která vláda přijala v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy (EERP). Mezi tato opatření patřilo zejména značné zrychlení programů veřejných investic a výrazné snížení daní, zejména daně z příjmu fyzických osob, která jsou trvalé povahy. Podle programu se plánuje, že fiskální politika zůstane v roce 2010 podpůrná, což je vzhledem k poměrně příznivé rozpočtové a hospodářské situaci Lucemburska v souladu s EERP. Nicméně od roku 2011 projekce programu za předpokladu nezměněné politiky nezohledňují restriktivní orientaci, která by byla v souladu se strategií ústupu od fiskální angažovanosti prosazovanou Radou, i když program uvádí, že lucemburské orgány mají v úmyslu přijmout nápravná opatření.

| (6) | V roce 2010 se očekává zvýšení schodku veřejných financí na 3,9 % HDP, což je zhoršení, které by mělo být způsobeno růstem výdajů o 0,9 procentního bodu HDP a poklesem příjmů o 2 procentní body HDP. K nárůstu výdajů dojde především v důsledku vyšších výdajů v oblastech vzdělávání (0,3 procentního bodu HDP), rodinné politiky (0,25 procentního bodu HDP) a veřejné infrastruktury (0,5 procentního bodu HDP). Snížení příjmů by bylo dáno poklesem příjmů z přímých daní (o 1,4 procentního bodu HDP) způsobeným především dopadem krize, a to zejména na daň z příjmu právnických osob. Sazba této daně byla navíc snížena z 22 % na 21 %, což má odhadovaný dopad ex ante přibližně 0,1 procentního bodu HDP. K poklesu příjmů by také v menší míře přispělo snížení nepřímých daní (o 0,4 procentního bodu HDP) a příspěvků na sociální zabezpečení (o 0,2 procentního bodu HDP) v poměru k HDP. Jelikož oproti odhadu poskytnutému rozpočtem byl schodek za rok 2009 revidován směrem dolů o 1,2 procentního bodu HDP, zatímco cílový schodek pro rok 2010 byl revidován směrem dolů pouze o 0,5 procentního bodu, program nyní očekává, že zhoršení salda veřejných financí dosáhne v roce 2010 2,8 procentního bodu HDP (oproti 2,1 procentního bodu uvedené v rozpočtu). Strukturální saldo (tj. cyklicky očištěné saldo vypočítané pomocí společně dohodnuté metodiky na základě informací uvedených v programu bez jednorázových a jiných dočasných opatření) by se zhoršilo přibližně o 3 procentní body HDP oproti přebytku ve výši asi 1 % HDP v roce 2009. |
| --- | --- |

(6)

V roce 2010 se očekává zvýšení schodku veřejných financí na 3,9 % HDP, což je zhoršení, které by mělo být způsobeno růstem výdajů o 0,9 procentního bodu HDP a poklesem příjmů o 2 procentní body HDP. K nárůstu výdajů dojde především v důsledku vyšších výdajů v oblastech vzdělávání (0,3 procentního bodu HDP), rodinné politiky (0,25 procentního bodu HDP) a veřejné infrastruktury (0,5 procentního bodu HDP). Snížení příjmů by bylo dáno poklesem příjmů z přímých daní (o 1,4 procentního bodu HDP) způsobeným především dopadem krize, a to zejména na daň z příjmu právnických osob. Sazba této daně byla navíc snížena z 22 % na 21 %, což má odhadovaný dopad ex ante přibližně 0,1 procentního bodu HDP. K poklesu příjmů by také v menší míře přispělo snížení nepřímých daní (o 0,4 procentního bodu HDP) a příspěvků na sociální zabezpečení (o 0,2 procentního bodu HDP) v poměru k HDP. Jelikož oproti odhadu poskytnutému rozpočtem byl schodek za rok 2009 revidován směrem dolů o 1,2 procentního bodu HDP, zatímco cílový schodek pro rok 2010 byl revidován směrem dolů pouze o 0,5 procentního bodu, program nyní očekává, že zhoršení salda veřejných financí dosáhne v roce 2010 2,8 procentního bodu HDP (oproti 2,1 procentního bodu uvedené v rozpočtu). Strukturální saldo (tj. cyklicky očištěné saldo vypočítané pomocí společně dohodnuté metodiky na základě informací uvedených v programu bez jednorázových a jiných dočasných opatření) by se zhoršilo přibližně o 3 procentní body HDP oproti přebytku ve výši asi 1 % HDP v roce 2009.

| (7) | Pro období po roce 2010 program předkládá plnohodnotný rozpočtový scénář vycházející z hypotézy „nezměněné politiky“, podle kterého by schodek veřejných financí nejdříve vzrostl na 5,0 % HDP v roce 2011 a poté by se pomalu snižoval na 4,6 % HDP v roce 2012 a na 4,3 % HDP v roce 2013, až by dosáhl 3,1 % HDP v roce 2014, jak bude postupně doznívat vliv krize. Tento scénář tedy naznačuje, že schodek veřejných financí by zůstal do konce období, na které se scénář vztahuje, nad úrovní 3 % HDP. Automatické snížení schodku by bylo způsobeno postupným obnovením příjmů a také mírným poklesem poměru výdajů k HDP. Očekává se, že poměr příjmů k HDP se mírně zvedne ze dna, jež bude zaznamenáno v roce 2011 (38,1 % HDP), na 39,5 % HDP především v důsledku znovuoživení v oblasti přímých daní od roku 2011, ve kterém podle předpokladů vyvrcholí opožděný dopad krize na příjmy. Zároveň se podle projekcí mírně sníží poměr výdajů k HDP z maxima v hodnotě 43,6 % HDP dosaženého v roce 2010 na 42,7 % v roce 2014, což bude způsobeno postupným zrychlováním růstu. Strukturální schodek (přepočítaný útvary Komise) by nejdříve vzrostl z 2,25 % HDP v roce 2010 přibližně na 3,5 % v roce 2011, kdy by celkový schodek dosáhl maxima ve výši 5,0 % HDP, a po snížení celkového schodku by poté mírně poklesl v roce 2014 na 2,25 % HDP. V programu se konstatuje, že hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie je opětovné dosažení rovnováhy v rámci veřejných financí do roku 2014 prostřednictvím snížení celkového schodku přibližně o 1 procentní bod HDP ročně. Sdělení jakýchkoli informací ohledně úrovní příjmů a výdajů souvisejících s tímto postupem korekce či s podpůrnými opatřeními je však odloženo až na dobu po konzultaci se sociálními partnery, jež by měla být uzavřena koncem dubna tohoto roku.
  Program uvádí, že vzhledem k významu implicitních závazků souvisejících se stárnutím obyvatelstva byl střednědobý rozpočtový cíl pozměněn ze strukturálního schodku v hodnotě 0,8 % HDP na strukturální přebytek ve výši 0,5 % HDP. S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu se zdá, že tento střednědobý cíl dostatečně nezohledňuje implicitní závazky související se stárnutím obyvatelstva, ačkoliv dluh se nachází pod referenční hodnotou Smlouvy. Program nepočítá s tím, že tohoto střednědobého cíle se dosáhne do konce období, na které se vztahuje. |
| --- | --- |

(7)

Pro období po roce 2010 program předkládá plnohodnotný rozpočtový scénář vycházející z hypotézy „nezměněné politiky“, podle kterého by schodek veřejných financí nejdříve vzrostl na 5,0 % HDP v roce 2011 a poté by se pomalu snižoval na 4,6 % HDP v roce 2012 a na 4,3 % HDP v roce 2013, až by dosáhl 3,1 % HDP v roce 2014, jak bude postupně doznívat vliv krize. Tento scénář tedy naznačuje, že schodek veřejných financí by zůstal do konce období, na které se scénář vztahuje, nad úrovní 3 % HDP. Automatické snížení schodku by bylo způsobeno postupným obnovením příjmů a také mírným poklesem poměru výdajů k HDP. Očekává se, že poměr příjmů k HDP se mírně zvedne ze dna, jež bude zaznamenáno v roce 2011 (38,1 % HDP), na 39,5 % HDP především v důsledku znovuoživení v oblasti přímých daní od roku 2011, ve kterém podle předpokladů vyvrcholí opožděný dopad krize na příjmy. Zároveň se podle projekcí mírně sníží poměr výdajů k HDP z maxima v hodnotě 43,6 % HDP dosaženého v roce 2010 na 42,7 % v roce 2014, což bude způsobeno postupným zrychlováním růstu. Strukturální schodek (přepočítaný útvary Komise) by nejdříve vzrostl z 2,25 % HDP v roce 2010 přibližně na 3,5 % v roce 2011, kdy by celkový schodek dosáhl maxima ve výši 5,0 % HDP, a po snížení celkového schodku by poté mírně poklesl v roce 2014 na 2,25 % HDP. V programu se konstatuje, že hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie je opětovné dosažení rovnováhy v rámci veřejných financí do roku 2014 prostřednictvím snížení celkového schodku přibližně o 1 procentní bod HDP ročně. Sdělení jakýchkoli informací ohledně úrovní příjmů a výdajů souvisejících s tímto postupem korekce či s podpůrnými opatřeními je však odloženo až na dobu po konzultaci se sociálními partnery, jež by měla být uzavřena koncem dubna tohoto roku.

Program uvádí, že vzhledem k významu implicitních závazků souvisejících se stárnutím obyvatelstva byl střednědobý rozpočtový cíl pozměněn ze strukturálního schodku v hodnotě 0,8 % HDP na strukturální přebytek ve výši 0,5 % HDP. S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu se zdá, že tento střednědobý cíl dostatečně nezohledňuje implicitní závazky související se stárnutím obyvatelstva, ačkoliv dluh se nachází pod referenční hodnotou Smlouvy. Program nepočítá s tím, že tohoto střednědobého cíle se dosáhne do konce období, na které se vztahuje.

| (8) | Rozpočtový výsledek pro rok 2010 by mohl být mírně lepší, než se v programu předpokládá. To však nijak nemění odůvodnění pro provádění plánované fiskální konsolidace v letech 2011–2014. Možné zlepšení výsledku za rok 2010 je spojeno s vlivem změny ve srovnávací základně revize schodku za rok 2009 o 1,2 procentního bodu HDP směrem dolů (oproti původní projekci schodku v rozpočtu na rok 2010), což se v roce 2010 ne zcela projevilo lepším výsledkem. V důsledku toho se nyní očekává, že zhoršení salda veřejných financí by v roce 2010 dosáhlo 2,8 % HDP, ačkoliv v rozpočtu se předpovídalo, že dosáhne výše 2,1 %. Rozpočtové výsledky byly navíc v Lucembursku před vypuknutím krize často lepší, než se zpočátku plánovalo. „Scénář nezměněné politiky“ nastiňuje pro období 2011–2014 realistický vývoj veřejných financí, v němž je možný pozitivní důsledek změn ve srovnávací základně zhruba vyvážen negativními riziky souvisejícími s makroekonomickým výhledem. Alternativní postup korekce zaměřený na snížení salda veřejných financí pod úroveň 3 % do roku 2014 nelze posoudit vzhledem k tomu, že nejsou dostupné žádné informace o úrovních příjmů a výdajů souvisejících s plánovanými schodky ani o opatřeních potřebných pro dosažení plánované konsolidace. |
| --- | --- |

(8)

Rozpočtový výsledek pro rok 2010 by mohl být mírně lepší, než se v programu předpokládá. To však nijak nemění odůvodnění pro provádění plánované fiskální konsolidace v letech 2011–2014. Možné zlepšení výsledku za rok 2010 je spojeno s vlivem změny ve srovnávací základně revize schodku za rok 2009 o 1,2 procentního bodu HDP směrem dolů (oproti původní projekci schodku v rozpočtu na rok 2010), což se v roce 2010 ne zcela projevilo lepším výsledkem. V důsledku toho se nyní očekává, že zhoršení salda veřejných financí by v roce 2010 dosáhlo 2,8 % HDP, ačkoliv v rozpočtu se předpovídalo, že dosáhne výše 2,1 %. Rozpočtové výsledky byly navíc v Lucembursku před vypuknutím krize často lepší, než se zpočátku plánovalo. „Scénář nezměněné politiky“ nastiňuje pro období 2011–2014 realistický vývoj veřejných financí, v němž je možný pozitivní důsledek změn ve srovnávací základně zhruba vyvážen negativními riziky souvisejícími s makroekonomickým výhledem. Alternativní postup korekce zaměřený na snížení salda veřejných financí pod úroveň 3 % do roku 2014 nelze posoudit vzhledem k tomu, že nejsou dostupné žádné informace o úrovních příjmů a výdajů souvisejících s plánovanými schodky ani o opatřeních potřebných pro dosažení plánované konsolidace.

| (9) | Zejména v důsledku poskytnutí finanční podpory finančnímu sektoru se míra zadlužení zdvojnásobila z 6,6 % HDP v roce 2007 na 13,5 % v roce 2008. Program očekává další zvýšení z 14,9 % HDP v roce 2009 na 37,4 % v roce 2014. Tento nárůst přesáhne úhrn předpokládaných schodků z důvodu vysokých transferů ze strany centrálních vládních institucí do oblasti sociálního zabezpečení. Míra zadlužení se sice zvyšuje, zůstane však po celé programové období dost nízko pod referenční hodnotou podle Smlouvy. Systém sociálního zabezpečení a v menší míře centrální vládní instituce drží značná aktiva vytvořená přebytky, které v minulosti opakovaně vznikaly. Tato aktiva však nejsou dostatečná ke krytí budoucích závazků v oblasti sociálního zabezpečení. |
| --- | --- |

(9)

Zejména v důsledku poskytnutí finanční podpory finančnímu sektoru se míra zadlužení zdvojnásobila z 6,6 % HDP v roce 2007 na 13,5 % v roce 2008. Program očekává další zvýšení z 14,9 % HDP v roce 2009 na 37,4 % v roce 2014. Tento nárůst přesáhne úhrn předpokládaných schodků z důvodu vysokých transferů ze strany centrálních vládních institucí do oblasti sociálního zabezpečení. Míra zadlužení se sice zvyšuje, zůstane však po celé programové období dost nízko pod referenční hodnotou podle Smlouvy. Systém sociálního zabezpečení a v menší míře centrální vládní instituce drží značná aktiva vytvořená přebytky, které v minulosti opakovaně vznikaly. Tato aktiva však nejsou dostatečná ke krytí budoucích závazků v oblasti sociálního zabezpečení.

| (10) | Střednědobé projekce vývoje dluhu do roku 2020, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, není pro stabilizaci dluhu do roku 2020 dostačující. |
| --- | --- |

(10)

Střednědobé projekce vývoje dluhu do roku 2020, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, není pro stabilizaci dluhu do roku 2020 dostačující.

| (11) | Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet výrazně převyšuje průměr EU, což je ovlivněno především velmi silným očekávaným nárůstem výdajů na důchody. Značná aktiva nashromážděná v systému sociálního zabezpečení pomohou částečně financovat předpokládané zvýšení výdajů na důchody, ale rozpočtové plány do roku 2014 naznačují, že strukturální primární přebytek by již nepostačoval k vyvážení zvyšujících se nákladů souvisejících se stárnutím obyvatelstva. Ke snížení rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí, která byla ve zprávě Komise o udržitelnosti z roku 2009 (3) posouzena jako střední, by přispělo, pokud by se ve střednědobém horizontu dosáhlo vysokých primárních přebytků a v souladu s názorem lucemburských orgánů by se provedla opatření zaměřená na omezení výrazného nárůstu výdajů na důchody. |
| --- | --- |

(11)

Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet výrazně převyšuje průměr EU, což je ovlivněno především velmi silným očekávaným nárůstem výdajů na důchody. Značná aktiva nashromážděná v systému sociálního zabezpečení pomohou částečně financovat předpokládané zvýšení výdajů na důchody, ale rozpočtové plány do roku 2014 naznačují, že strukturální primární přebytek by již nepostačoval k vyvážení zvyšujících se nákladů souvisejících se stárnutím obyvatelstva. Ke snížení rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí, která byla ve zprávě Komise o udržitelnosti z roku 2009 (3) posouzena jako střední, by přispělo, pokud by se ve střednědobém horizontu dosáhlo vysokých primárních přebytků a v souladu s názorem lucemburských orgánů by se provedla opatření zaměřená na omezení výrazného nárůstu výdajů na důchody.

| (12) | Zdá se, že numerická fiskální pravidla a střednědobé rozpočtové rámce (s výjimkou víceletého státního programu kapitálových výdajů) nehrají v Lucembursku významnou roli. Dle všeho to však v minulosti nevedlo k výrazné rozpočtové nekázni, ačkoliv to mohlo hrát roli v opakovaných značných revizích údajů v oblasti veřejných financí pozorovaných v posledních letech (obecně směrem k pozitivnějšímu výsledku). Program neoznamuje žádné plány zamýšlené v tomto ohledu. |
| --- | --- |

(12)

Zdá se, že numerická fiskální pravidla a střednědobé rozpočtové rámce (s výjimkou víceletého státního programu kapitálových výdajů) nehrají v Lucembursku významnou roli. Dle všeho to však v minulosti nevedlo k výrazné rozpočtové nekázni, ačkoliv to mohlo hrát roli v opakovaných značných revizích údajů v oblasti veřejných financí pozorovaných v posledních letech (obecně směrem k pozitivnějšímu výsledku). Program neoznamuje žádné plány zamýšlené v tomto ohledu.

| (13) | Struktura veřejných financí se v Lucembursku jeví jako poměrně příznivá: veřejné výdaje a daňová zátěž jsou ve srovnání s jinými členskými státy relativně nízké. Poměrně nízké je zejména zdanění příjmů z práce a veřejná spotřeba. Veřejné investice navíc patří mezi nejvyšší v celé EU. Je zde však prostor pro zlepšení účinnosti veřejných výdajů, včetně oblasti vzdělávání. Kromě toho se zdá, že vzájemné působení štědrých sociálních dávek a – byť poměrně nízkého – zdanění příjmů z práce neposkytuje dostatečné pobídky k práci pro osoby s průměrnými a nízkými příjmy. A konečně bude také potřeba provést reformy poměrně štědrého důchodového systému, aby se zvládl vyrovnat se zátěží způsobenou stárnutím obyvatelstva. |
| --- | --- |

(13)

Struktura veřejných financí se v Lucembursku jeví jako poměrně příznivá: veřejné výdaje a daňová zátěž jsou ve srovnání s jinými členskými státy relativně nízké. Poměrně nízké je zejména zdanění příjmů z práce a veřejná spotřeba. Veřejné investice navíc patří mezi nejvyšší v celé EU. Je zde však prostor pro zlepšení účinnosti veřejných výdajů, včetně oblasti vzdělávání. Kromě toho se zdá, že vzájemné působení štědrých sociálních dávek a – byť poměrně nízkého – zdanění příjmů z práce neposkytuje dostatečné pobídky k práci pro osoby s průměrnými a nízkými příjmy. A konečně bude také potřeba provést reformy poměrně štědrého důchodového systému, aby se zvládl vyrovnat se zátěží způsobenou stárnutím obyvatelstva.

| (14) | Vzhledem k příznivé výchozí rozpočtové pozici Lucemburska na počátku krize a nízké úrovni veřejného dluhu je podpůrná fiskální politika plánovaná na rok 2010 celkově vhodná a v souladu s EERP. Počínaje rokem 2011 není projekce za předpokladu nezměněné politiky v programu v souladu s paktem, neboť nezahrnuje nutné konsolidační úsilí potřebné k tomu, aby se schodek snížil pod úroveň 3 % HDP a aby se vhodným tempem postupovalo k dosažení střednědobého cíle v podobě přebytku ve výši 0,5 % HDP. Není také v souladu se závěry Rady ze dne 20. října o strategii ústupu od fiskální angažovanosti. Na druhou stranu nelze posoudit oznámený záměr vlády zahájit počínaje rokem 2011 konsolidaci a snížit strukturální schodek přibližně o 0,75 procentního bodu HDP ročně počínaje rokem 2011, neboť nebyly poskytnuty žádné informace o opatřeních podporujících takovou konsolidační strategii. |
| --- | --- |

(14)

Vzhledem k příznivé výchozí rozpočtové pozici Lucemburska na počátku krize a nízké úrovni veřejného dluhu je podpůrná fiskální politika plánovaná na rok 2010 celkově vhodná a v souladu s EERP. Počínaje rokem 2011 není projekce za předpokladu nezměněné politiky v programu v souladu s paktem, neboť nezahrnuje nutné konsolidační úsilí potřebné k tomu, aby se schodek snížil pod úroveň 3 % HDP a aby se vhodným tempem postupovalo k dosažení střednědobého cíle v podobě přebytku ve výši 0,5 % HDP. Není také v souladu se závěry Rady ze dne 20. října o strategii ústupu od fiskální angažovanosti. Na druhou stranu nelze posoudit oznámený záměr vlády zahájit počínaje rokem 2011 konsolidaci a snížit strukturální schodek přibližně o 0,75 procentního bodu HDP ročně počínaje rokem 2011, neboť nebyly poskytnuty žádné informace o opatřeních podporujících takovou konsolidační strategii.

| (15) | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, vykazuje program určité nedostatky v oblasti povinných i nepovinných údajů (4). |
| --- | --- |

(15)

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, vykazuje program určité nedostatky v oblasti povinných i nepovinných údajů (4).

Celkově lze uzavřít, že vzhledem ke zhoršení hospodářské situace a ke zdravé výchozí rozpočtové pozici Lucemburska je dočasné zhoršení salda veřejných financí v letech 2009 a 2010, které částečně odráží přijetí stimulačních opatření, vhodné. Nicméně orientaci fiskální politiky počínaje rokem 2011, která je vyjádřena „scénářem nezměněné politiky“ v programu, nelze považovat za odpovídající požadavkům paktu, neboť schodek veřejných financí by zůstal nad úrovní 3 % HDP do roku 2014; nebylo by tedy vyvíjeno žádné konsolidační úsilí za účelem snížení schodku pod 3 % HDP a nepostupovalo by se odpovídajícím způsobem ani k dosažení střednědobého cíle. Lucemburské orgány sice naznačují, že mají v úmyslu podniknout ambicióznější konsolidační kroky s cílem opětovně dosáhnout rovnováhy veřejných financí v roce 2014 a dosáhnout střednědobého cíle v následujících letech, avšak tento postup korekce nelze řádně posoudit vzhledem k nedostupnosti jakýchkoli informací včetně údajů o opatřeních, která tvoří základ daného postupu. Bylo by tedy vítané, kdyby o daných opatřeních bylo k dispozici více informací. Přetrvávají obavy ohledně dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, které budou muset v následujících desetiletích snést velmi velkou zátěž, neboť se očekává jeden z nejvyšších nárůstů v celé EU v oblasti veřejných výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva.

S ohledem na výše uvedené hodnocení se Lucembursko vyzývá, aby:

| i) | počínaje rokem 2011 zahájilo fiskální konsolidaci zaměřenou na to, aby snížilo schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP a poté postupovalo směrem ke střednědobému cíli, a aby za tímto účelem vymezilo opatření, která budou potřebná pro dosažení této konsolidace; a |
| --- | --- |

i)

počínaje rokem 2011 zahájilo fiskální konsolidaci zaměřenou na to, aby snížilo schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP a poté postupovalo směrem ke střednědobému cíli, a aby za tímto účelem vymezilo opatření, která budou potřebná pro dosažení této konsolidace; a

| ii) | s ohledem na očekávaný výrazný nárůst výdajů souvisejících se stárnutím populace zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí prostřednictvím reformy důchodového systému a stanovením střednědobého cíle, který by dostatečně zohlednil implicitní závazky spojené se stárnutím obyvatelstva. |
| --- | --- |

ii)

s ohledem na očekávaný výrazný nárůst výdajů souvisejících se stárnutím populace zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí prostřednictvím reformy důchodového systému a stanovením střednědobého cíle, který by dostatečně zohlednil implicitní závazky spojené se stárnutím obyvatelstva.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS led. 2010 | 0,0 | –3,9 | 2,5 | 3,0 | 2,7 | 2,9 | 3,1 |
| KOM list. 2009 | 0,0 | –3,6 | 1,1 | 1,8 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS říj. 2008 | 1,0 | –0,9 | 1,4 | 4,5 | neuv. | neuv. | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | PS led. 2010 | 4,1 | 4,1 | 0,0 | 2,1 | 1,8 | neuv. | neuv. |
| KOM list. 2009 | 4,1 | 0,0 | 1,8 | 1,7 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS říj. 2008 | 4,1 | 0,6 | 2,5 | 2,9 | neuv. | neuv. | neuv. |
| Mezera výstupu (5)

  (% potenciálního HDP) | PS led. 2010 | 1,9 | –4,0 | –3,4 | –2,8 | –2,4 | –2,0 | –1,7 |
| KOM list. 2009 (6) | 1,7 | –3,9 | –4,6 | –5,0 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS říj. 2008 | 1,1 | –2,3 | –3,5 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (% HDP) | PS led. 2010 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| KOM list. 2009 | 4,9 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS říj. 2008 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| Veřejné příjmy
  (% HDP) | PS led. 2010 | 40,2 | 41,6 | 39,6 | 38,3 | 38,5 | 39,0 | 39,5 |
| KOM list. 2009 | 40,2 | 41,1 | 39,7 | 39,4 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS říj. 2008 | 43,2 | 42,8 | 42,8 | 40,3 | neuv. | neuv. | neuv. |
| Veřejné výdaje
  (% HDP) | PS led. 2010 | 37,7 | 42,6 | 43,5 | 43,2 | 43,2 | 43,3 | 42,6 |
| KOM list. 2009 | 37,7 | 43,3 | 43,9 | 43,6 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS říj. 2008 | 41,2 | 43,4 | 44,3 | 39,4 | neuv. | neuv. | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | PS led. 2010 | 2,5 | –1,1 | –3,9 | –5,0 | –4,6 | –4,3 | –3,1 |
| KOM list. 2009 | 2,5 | –2,2 | –4,2 | –4,2 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS říj. 2008 | 43,2 | 42,8 | 42,8 | 40,3 | neuv. | neuv. | neuv. |
| Primární saldo
  (% HDP) | PS led. 2010 | 2,8 | –0,5 | –3,3 | –4,3 | –3,7 | –3,3 | –2,1 |
| KOM list. 2009 | 2,7 | –1,6 | –3,6 | –3,6 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS říj. 2008 | 2,3 | –0,3 | –1,2 | 1,5 | neuv. | neuv. | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (5)

  (% HDP) | PS led. 2010 | 1,6 | 0,9 | –2,2 | –3,6 | –3,4 | –3,3 | –2,3 |
| KOM list. 2009 | 1,6 | –0,3 | –2,0 | –1,8 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS říj. 2008 | 2,4 | 1,6 | 0,3 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| Strukturální saldo (7)

  (% HDP) | PS led. 2010 | 1,6 | 0,9 | –2,2 | –3,6 | –3,4 | –3,3 | –2,3 |
| KOM list. 2009 | 1,6 | –0,3 | –2,0 | –1,8 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS říj. 2008 | 2,4 | 1,6 | 0,3 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| Hrubý vládní dluh
  (% HDP) | PS led. 2010 | 13,5 | 14,9 | 18,3 | 23,9 | 29,3 | 34,1 | 37,4 |
| KOM list. 2009 | 13,5 | 15,0 | 16,4 | 17,7 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS říj. 2008 | 14,4 | 14,9 | 17,0 | 14,3 | neuv. | neuv. | neuv. |
| Program stability (PS); prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Reálný HDP

(změna v %)

PS led. 2010

0,0

–3,9

2,5

3,0

2,7

2,9

3,1

KOM list. 2009

0,0

–3,6

1,1

1,8

neuv.

neuv.

neuv.

PS říj. 2008

1,0

–0,9

1,4

4,5

neuv.

neuv.

neuv.

Inflace HISC

(%)

PS led. 2010

4,1

4,1

0,0

2,1

1,8

neuv.

neuv.

KOM list. 2009

4,1

0,0

1,8

1,7

neuv.

neuv.

neuv.

PS říj. 2008

4,1

0,6

2,5

2,9

neuv.

neuv.

neuv.

Mezera výstupu (5)

(% potenciálního HDP)

PS led. 2010

1,9

–4,0

–3,4

–2,8

–2,4

–2,0

–1,7

KOM list. 2009 (6)

1,7

–3,9

–4,6

–5,0

neuv.

neuv.

neuv.

PS říj. 2008

1,1

–2,3

–3,5

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(% HDP)

PS led. 2010

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

KOM list. 2009

4,9

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

PS říj. 2008

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

Veřejné příjmy

(% HDP)

PS led. 2010

40,2

41,6

39,6

38,3

38,5

39,0

39,5

KOM list. 2009

40,2

41,1

39,7

39,4

neuv.

neuv.

neuv.

PS říj. 2008

43,2

42,8

42,8

40,3

neuv.

neuv.

neuv.

Veřejné výdaje

(% HDP)

PS led. 2010

37,7

42,6

43,5

43,2

43,2

43,3

42,6

KOM list. 2009

37,7

43,3

43,9

43,6

neuv.

neuv.

neuv.

PS říj. 2008

41,2

43,4

44,3

39,4

neuv.

neuv.

neuv.

Saldo veřejných financí

(% HDP)

PS led. 2010

2,5

–1,1

–3,9

–5,0

–4,6

–4,3

–3,1

KOM list. 2009

2,5

–2,2

–4,2

–4,2

neuv.

neuv.

neuv.

PS říj. 2008

43,2

42,8

42,8

40,3

neuv.

neuv.

neuv.

Primární saldo

(% HDP)

PS led. 2010

2,8

–0,5

–3,3

–4,3

–3,7

–3,3

–2,1

KOM list. 2009

2,7

–1,6

–3,6

–3,6

neuv.

neuv.

neuv.

PS říj. 2008

2,3

–0,3

–1,2

1,5

neuv.

neuv.

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (5)

(% HDP)

PS led. 2010

1,6

0,9

–2,2

–3,6

–3,4

–3,3

–2,3

KOM list. 2009

1,6

–0,3

–2,0

–1,8

neuv.

neuv.

neuv.

PS říj. 2008

2,4

1,6

0,3

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

Strukturální saldo (7)

(% HDP)

PS led. 2010

1,6

0,9

–2,2

–3,6

–3,4

–3,3

–2,3

KOM list. 2009

1,6

–0,3

–2,0

–1,8

neuv.

neuv.

neuv.

PS říj. 2008

2,4

1,6

0,3

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

Hrubý vládní dluh

(% HDP)

PS led. 2010

13,5

14,9

18,3

23,9

29,3

34,1

37,4

KOM list. 2009

13,5

15,0

16,4

17,7

neuv.

neuv.

neuv.

PS říj. 2008

14,4

14,9

17,0

14,3

neuv.

neuv.

neuv.

Program stability (PS); prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_cs.htm

(2)  Toto hodnocení vychází zejména z prognózy útvarů Komise z podzimu 2009, bere však v úvahu i další informace, jež jsou od uvedené doby k dispozici.

(3)  V závěrech Rady ze dne 10. listopadu 2009 o udržitelnosti veřejných financí „Rada vyzývá členské státy, aby ve svých budoucích programech stability a konvergenčních programech zaměřily pozornost na strategie orientované na udržitelnost“, a dále „vyzývá Komisi spolu s Výborem pro hospodářskou politiku a Hospodářským a finančním výborem, aby dále vyvíjely metodiku hodnocení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jež by měla být včas k dispozici pro účely nadcházející zprávy o udržitelnosti“, která se plánuje na rok 2012.

(4)  Neexistují zejména údaje o odvětvových saldech s výjimkou veřejných financí.

(5)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(6)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2008–2011 ve výši 3,6 %, 2,0 %, 1,9 % a 2,2 %.

(7)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Podle posledního programu i podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 se na období let 2010 až 2014 nevztahují žádná jednorázová ani jiná dočasná opatření.

Zdroj:

Program stability (PS); prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 2.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 143/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 143/17

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska na období 2009–2012

2010/C 143/04

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný konvergenční program Polska na období 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný konvergenční program Polska na období 2009–2012.

| (2) | S reálným HDP, který se podle odhadů zvýšil o 1,7 %, bylo Polsko jedinou zemí EU, která v roce 2009 zaznamenala pozitivní růst. Tento pozitivní výsledek je dán konstelací příznivých faktorů, mezi něž patří pevné základy na počátku krize, dobře kapitalizovaný a zdravý finanční sektor, relativně nízká míra otevřenosti polského hospodářství, značná depreciace polské měny v počáteční fázi krize, stejně jako včasná a pružná měnová a fiskální politika.
  Zatímco některé z faktorů, které růst podporovaly, mají spíše dočasný charakter – rezerva pro podpůrné fiskální politiky téměř zmizela a směnný kurz nyní posiluje –, výhledy ekonomického vývoje Polska se během posledních měsíců výrazně zlepšily. Hlavním úkolem pro příští roky bude: vrátit veřejné finance do udržitelného stavu a zajistit udržitelný proces dohánění vyspělých ekonomik, aniž by byla ohrožena fiskální a makroekonomická stabilita. Polsko nevyužilo ekonomicky příznivé období (2006–2008) ke konsolidaci svých veřejných financí a odhaduje se, že strukturální schodek veřejných financí (tj. cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření vypočtené podle společně dohodnuté metodiky na základě údajů v aktualizovaném programu) dosáhl v roce 2009 výše 7 % HDP. Na základě oznámení v rámci postupu při nadměrném schodku, v němž polské orgány v dubnu 2009 informovaly o schodku veřejných financí za rok 2008 ve výši 3,9 % HDP, rozhodla Rada dne 7. července 2009 o existenci nadměrného schodku a doporučila jeho odstranění do roku 2012. |
| --- | --- |

(2)

S reálným HDP, který se podle odhadů zvýšil o 1,7 %, bylo Polsko jedinou zemí EU, která v roce 2009 zaznamenala pozitivní růst. Tento pozitivní výsledek je dán konstelací příznivých faktorů, mezi něž patří pevné základy na počátku krize, dobře kapitalizovaný a zdravý finanční sektor, relativně nízká míra otevřenosti polského hospodářství, značná depreciace polské měny v počáteční fázi krize, stejně jako včasná a pružná měnová a fiskální politika.

Zatímco některé z faktorů, které růst podporovaly, mají spíše dočasný charakter – rezerva pro podpůrné fiskální politiky téměř zmizela a směnný kurz nyní posiluje –, výhledy ekonomického vývoje Polska se během posledních měsíců výrazně zlepšily. Hlavním úkolem pro příští roky bude: vrátit veřejné finance do udržitelného stavu a zajistit udržitelný proces dohánění vyspělých ekonomik, aniž by byla ohrožena fiskální a makroekonomická stabilita. Polsko nevyužilo ekonomicky příznivé období (2006–2008) ke konsolidaci svých veřejných financí a odhaduje se, že strukturální schodek veřejných financí (tj. cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření vypočtené podle společně dohodnuté metodiky na základě údajů v aktualizovaném programu) dosáhl v roce 2009 výše 7 % HDP. Na základě oznámení v rámci postupu při nadměrném schodku, v němž polské orgány v dubnu 2009 informovaly o schodku veřejných financí za rok 2008 ve výši 3,9 % HDP, rozhodla Rada dne 7. července 2009 o existenci nadměrného schodku a doporučila jeho odstranění do roku 2012.

| (3) | Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů a rostoucí strukturální nezaměstnanosti rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu, i když by tyto vlivy díky nižšímu stupni kapitálových ztrát a flexibilnímu trhu práce měly být v Polsku méně závažné. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Zejména s ohledem na nízkou míru zaměstnanosti v Polsku a potřebu reforem na podporu probíhajícího procesu dohánění vyspělých ekonomik bude důležité přijmout další opatření, která povedou k vyšší účasti na trhu práce, zlepší podnikatelské prostředí a podpoří soukromé výdaje na výzkum a vývoj. |
| --- | --- |

(3)

Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů a rostoucí strukturální nezaměstnanosti rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu, i když by tyto vlivy díky nižšímu stupni kapitálových ztrát a flexibilnímu trhu práce měly být v Polsku méně závažné. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Zejména s ohledem na nízkou míru zaměstnanosti v Polsku a potřebu reforem na podporu probíhajícího procesu dohánění vyspělých ekonomik bude důležité přijmout další opatření, která povedou k vyšší účasti na trhu práce, zlepší podnikatelské prostředí a podpoří soukromé výdaje na výzkum a vývoj.

| (4) | Základní makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce uvedené v programu, předpokládá, že se růst reálného HDP zvýší z 1,7 % v roce 2009 na 3 % v roce 2010, na 4,5 % v roce 2011 a na 4,2 % v roce 2012. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se předpoklad růstu reálného HDP v roce 2010 zdá mírně optimistický a předpoklady pro rok 2011 a 2012 vypadají optimisticky. Program představuje alternativní „rizikový scénář“, který počítá s nižším růstem reálného HDP: 2,7 % v roce 2010, 3,7 % v roce 2011 a 3,5 % v roce 2012, což se zdá pravděpodobnější. S přihlédnutím k nejnovějším informacím je v programu uvedená projekce pozvolného oživení zaměstnanosti v období 2010–2012 pravděpodobná, a to zejména díky tomu, že se zdá, že se rychlým přizpůsobením reálných mezd tlumí důsledky poklesu zaměstnanosti. V programu uvedené projekce týkající se inflace, které s ohledem na posílení měny a omezení tlaku na růst mezd udávají v roce 2010 pokles přibližně na 2 %, po němž bude v důsledku zlepšení ekonomické situace následovat mírné oživení, jsou realistické. |
| --- | --- |

(4)

Základní makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce uvedené v programu, předpokládá, že se růst reálného HDP zvýší z 1,7 % v roce 2009 na 3 % v roce 2010, na 4,5 % v roce 2011 a na 4,2 % v roce 2012. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se předpoklad růstu reálného HDP v roce 2010 zdá mírně optimistický a předpoklady pro rok 2011 a 2012 vypadají optimisticky. Program představuje alternativní „rizikový scénář“, který počítá s nižším růstem reálného HDP: 2,7 % v roce 2010, 3,7 % v roce 2011 a 3,5 % v roce 2012, což se zdá pravděpodobnější. S přihlédnutím k nejnovějším informacím je v programu uvedená projekce pozvolného oživení zaměstnanosti v období 2010–2012 pravděpodobná, a to zejména díky tomu, že se zdá, že se rychlým přizpůsobením reálných mezd tlumí důsledky poklesu zaměstnanosti. V programu uvedené projekce týkající se inflace, které s ohledem na posílení měny a omezení tlaku na růst mezd udávají v roce 2010 pokles přibližně na 2 %, po němž bude v důsledku zlepšení ekonomické situace následovat mírné oživení, jsou realistické.

| (5) | Program odhaduje schodek veřejných financí v roce 2009 na 7,2 % HDP. Významné zhoršení oproti schodku ve výši 3,6 % HDP v roce 2008 odráží do značné míry dopad krize na veřejné finance, ale přispěla k němu také stimulační opatření ve výši přibližně 2 % HDP, která vláda v roce 2009 zavedla v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy. Hlavním prvkem stimulu bylo snížení daně z příjmu fyzických osob (o kterém bylo rozhodnuto v roce 2007), zvýšení veřejných investic a valorizace sociálních transferů. Na druhou stranu by výsledný schodek v roce 2009 byl ještě horší, kdyby nebyla provedena opatření ke snížení schodku odhadovaná zhruba na 1 1⁄2 procentního bodu (snížení administrativních výdajů a zvýšení dividend ze státních podniků). Navzdory těmto opatřením se strukturální saldo v roce 2009 zhoršilo o více než 2 procentní body HDP, v čemž se také odráží překročení výdajů v některých subsektorech vládních institucí (3) a nepříznivá skladba růstu.
  Navzdory vysoké úrovni, které strukturální deficit dosáhl, a předpokládanému prudkému oživení hospodářské aktivity počítá program s postupným zaváděním strategie ústupu od fiskální angažovanosti státu doprovázeným mírnou fiskální konsolidací plánovanou na období 2010–2011. |
| --- | --- |

(5)

Program odhaduje schodek veřejných financí v roce 2009 na 7,2 % HDP. Významné zhoršení oproti schodku ve výši 3,6 % HDP v roce 2008 odráží do značné míry dopad krize na veřejné finance, ale přispěla k němu také stimulační opatření ve výši přibližně 2 % HDP, která vláda v roce 2009 zavedla v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy. Hlavním prvkem stimulu bylo snížení daně z příjmu fyzických osob (o kterém bylo rozhodnuto v roce 2007), zvýšení veřejných investic a valorizace sociálních transferů. Na druhou stranu by výsledný schodek v roce 2009 byl ještě horší, kdyby nebyla provedena opatření ke snížení schodku odhadovaná zhruba na 1 1⁄2 procentního bodu (snížení administrativních výdajů a zvýšení dividend ze státních podniků). Navzdory těmto opatřením se strukturální saldo v roce 2009 zhoršilo o více než 2 procentní body HDP, v čemž se také odráží překročení výdajů v některých subsektorech vládních institucí (3) a nepříznivá skladba růstu.

Navzdory vysoké úrovni, které strukturální deficit dosáhl, a předpokládanému prudkému oživení hospodářské aktivity počítá program s postupným zaváděním strategie ústupu od fiskální angažovanosti státu doprovázeným mírnou fiskální konsolidací plánovanou na období 2010–2011.

| (6) | V programu se předpokládá mírný pokles schodku veřejných financí na 6,9 % HDP v roce 2010. Toho má být dosaženo prostřednictvím značného zvýšení poměru příjmů k HDP (o 2,2 procentního bodu), což by více než vyrovnalo výrazné zvýšení poměru výdajů k HDP (o 1,9 procentního bodu), především v důsledku zvýšení kapitálových výdajů (částečně financovaných z prostředků EU). Hlavními konsolidačními opatřeními jsou zvýšení některých spotřebních daní a kvazi-spotřebních daní (o 0,2 % HDP) a snížení růstu mezd a platů v sektoru ústředních vládních institucí (0,3 % HDP), což dohromady činí 0,5 % HDP. Zlepšení strukturálního salda se odhaduje na 0,8 procentního bodu HDP a bude se v něm rovněž odrážet příznivá skladba růstu, která povede k vyšší než obvyklé daňové elasticitě. Fiskální úsilí vyplývající ze současných plánů je menší, než je roční průměr doporučený Radou v červenci 2009 na období 2010–2012 (alespoň 1 1⁄4 procentního bodu HDP). |
| --- | --- |

(6)

V programu se předpokládá mírný pokles schodku veřejných financí na 6,9 % HDP v roce 2010. Toho má být dosaženo prostřednictvím značného zvýšení poměru příjmů k HDP (o 2,2 procentního bodu), což by více než vyrovnalo výrazné zvýšení poměru výdajů k HDP (o 1,9 procentního bodu), především v důsledku zvýšení kapitálových výdajů (částečně financovaných z prostředků EU). Hlavními konsolidačními opatřeními jsou zvýšení některých spotřebních daní a kvazi-spotřebních daní (o 0,2 % HDP) a snížení růstu mezd a platů v sektoru ústředních vládních institucí (0,3 % HDP), což dohromady činí 0,5 % HDP. Zlepšení strukturálního salda se odhaduje na 0,8 procentního bodu HDP a bude se v něm rovněž odrážet příznivá skladba růstu, která povede k vyšší než obvyklé daňové elasticitě. Fiskální úsilí vyplývající ze současných plánů je menší, než je roční průměr doporučený Radou v červenci 2009 na období 2010–2012 (alespoň 1 1⁄4 procentního bodu HDP).

| (7) | Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie programu je snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP do roku 2012, v souladu s doporučením Rady podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES. Plánovaná korekce je však orientována ve značné míře do závěrečné části programového období: celkové saldo se má podle předpokladu zlepšit o 0,3 procentního bodu HDP v roce 2010, o 1 procentní bod HDP v roce 2011 a o 3 procentní body HDP v roce 2012. Strukturální saldo se má zlepšit o 0,8–0,9 procentního bodu HDP ročně v letech 2010–2011 a o 3 procentní body HDP v roce 2012. Aby došlo k vyrovnání horší výchozí pozice pro celkový schodek v roce 2009, než jaká se předpokládala v době přijetí doporučení Rady, mělo by roční strukturální úsilí v období 2010–2012 v průměru dosáhnout zhruba 11⁄2 procentního bodu HDP, což je o něco více, než se navrhuje v doporučení Rady v rámci postupu při nadměrném schodku. Konsolidace v letech 2011–2012 se týká především výdajů, ale není podložena dostatečně konkrétními opatřeními. Celkový čistý dopad oznámených opatření, tj. těch, která zahrnuje „Plán pro rozvoj a konsolidaci financí“ ze dne 29. ledna 2010, na nějž se konvergenční program ve značné míře odvolává, není v období 2011–2012 vyšší než 1⁄2 % HDP (4). Program potvrzuje střednědobý cíl salda veřejných financí ve výši –1 % HDP ve strukturálním vyjádření. S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu odráží tento střednědobý cíl cíle paktu více než přiměřeně. Program však nepředpokládá dosažení tohoto cíle v rámci programového období. |
| --- | --- |

(7)

Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie programu je snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP do roku 2012, v souladu s doporučením Rady podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES. Plánovaná korekce je však orientována ve značné míře do závěrečné části programového období: celkové saldo se má podle předpokladu zlepšit o 0,3 procentního bodu HDP v roce 2010, o 1 procentní bod HDP v roce 2011 a o 3 procentní body HDP v roce 2012. Strukturální saldo se má zlepšit o 0,8–0,9 procentního bodu HDP ročně v letech 2010–2011 a o 3 procentní body HDP v roce 2012. Aby došlo k vyrovnání horší výchozí pozice pro celkový schodek v roce 2009, než jaká se předpokládala v době přijetí doporučení Rady, mělo by roční strukturální úsilí v období 2010–2012 v průměru dosáhnout zhruba 11⁄2 procentního bodu HDP, což je o něco více, než se navrhuje v doporučení Rady v rámci postupu při nadměrném schodku. Konsolidace v letech 2011–2012 se týká především výdajů, ale není podložena dostatečně konkrétními opatřeními. Celkový čistý dopad oznámených opatření, tj. těch, která zahrnuje „Plán pro rozvoj a konsolidaci financí“ ze dne 29. ledna 2010, na nějž se konvergenční program ve značné míře odvolává, není v období 2011–2012 vyšší než 1⁄2 % HDP (4). Program potvrzuje střednědobý cíl salda veřejných financí ve výši –1 % HDP ve strukturálním vyjádření. S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu odráží tento střednědobý cíl cíle paktu více než přiměřeně. Program však nepředpokládá dosažení tohoto cíle v rámci programového období.

| (8) | Výsledky rozpočtového hospodaření v průběhu celého programového období by mohly dopadnout hůře, než se předpokládá v programu. Za prvé by růst reálného HDP mohl být méně příznivý, než jaké jsou projekce, což by znamenalo nižší daňové příjmy, než se očekává. Pokud se naplní v programu uvedený alternativní, obezřetnější a realističtější scénář, činil by schodek v roce 2012 téměř 5 % HDP a nadměrný schodek by nebyl odstraněn ve lhůtě stanovené Radou. Za druhé, fiskální cíle na rok 2011 a 2012 nejsou podpořeny konkrétními opatřeními. Nabitý volební kalendář na příští dva roky (prezidentské a místní volby na podzim 2010, parlamentní volby na podzim 2011) vyvolává otázky, kdy budou tato opatření konkretizována a provedena. Za třetí, pokud jde o dosahování výdajových cílů stanovených v posloupných aktualizacích konvergenčního programu, má Polsko proměnlivé výsledky a nové iniciativy, které mají fiskální rámec posílit, nemusí ke změnění této situace v horizontu programového období postačovat. Nově navrhované „dočasné“ výdajové pravidlo, které má být provedeno před zavedením „cílového“ výdajového pravidla, zahrnuje velmi malou část veřejných výdajů (méně než 15 %) a povede k malé roční korekci, i když bude plně provedeno (méně než 0,2 % HDP ročně v období let 2011–2012) (5). Celkově by výsledky rozpočtového hospodaření mohly dopadnout hůře, než se předpokládá v programu. |
| --- | --- |

(8)

Výsledky rozpočtového hospodaření v průběhu celého programového období by mohly dopadnout hůře, než se předpokládá v programu. Za prvé by růst reálného HDP mohl být méně příznivý, než jaké jsou projekce, což by znamenalo nižší daňové příjmy, než se očekává. Pokud se naplní v programu uvedený alternativní, obezřetnější a realističtější scénář, činil by schodek v roce 2012 téměř 5 % HDP a nadměrný schodek by nebyl odstraněn ve lhůtě stanovené Radou. Za druhé, fiskální cíle na rok 2011 a 2012 nejsou podpořeny konkrétními opatřeními. Nabitý volební kalendář na příští dva roky (prezidentské a místní volby na podzim 2010, parlamentní volby na podzim 2011) vyvolává otázky, kdy budou tato opatření konkretizována a provedena. Za třetí, pokud jde o dosahování výdajových cílů stanovených v posloupných aktualizacích konvergenčního programu, má Polsko proměnlivé výsledky a nové iniciativy, které mají fiskální rámec posílit, nemusí ke změnění této situace v horizontu programového období postačovat. Nově navrhované „dočasné“ výdajové pravidlo, které má být provedeno před zavedením „cílového“ výdajového pravidla, zahrnuje velmi malou část veřejných výdajů (méně než 15 %) a povede k malé roční korekci, i když bude plně provedeno (méně než 0,2 % HDP ročně v období let 2011–2012) (5). Celkově by výsledky rozpočtového hospodaření mohly dopadnout hůře, než se předpokládá v programu.

| (9) | Hrubý veřejný dluh podle odhadů dosáhl v roce 2009 výše 50,7 % HDP oproti 47,2 % v roce 2008. Tento poměr se podle projekcí během programového období zvýší o 5 procentních bodů a v roce 2012 dosáhne úrovně kolem 56 % HDP, což bude způsobeno zejména vysokými schodky veřejných financí, avšak zůstane pod referenční hodnotou stanovenou Smlouvou. Zvýšení míry zadlužení mají omezit důležité příjmy z privatizace plánované na rok 2010. Nicméně s ohledem na stále slabé podmínky na trhu a nedostatečné výsledky předchozích privatizačních plánů mohou být příjmy nižší, než se očekává. Na základě jiného makroekonomického scénáře a stejných politik předpokládaly útvary Komise ve své prognóze z podzimu 2009, že míra zadlužení překročí v roce 2011 limitní hodnotu 60 % HDP. I když se s ohledem na nejnovější údaje tato prognóza jeví jako nadhodnocená, může být míra zadlužení v příštích letech vyšší, než se předpokládá v programu. |
| --- | --- |

(9)

Hrubý veřejný dluh podle odhadů dosáhl v roce 2009 výše 50,7 % HDP oproti 47,2 % v roce 2008. Tento poměr se podle projekcí během programového období zvýší o 5 procentních bodů a v roce 2012 dosáhne úrovně kolem 56 % HDP, což bude způsobeno zejména vysokými schodky veřejných financí, avšak zůstane pod referenční hodnotou stanovenou Smlouvou. Zvýšení míry zadlužení mají omezit důležité příjmy z privatizace plánované na rok 2010. Nicméně s ohledem na stále slabé podmínky na trhu a nedostatečné výsledky předchozích privatizačních plánů mohou být příjmy nižší, než se očekává. Na základě jiného makroekonomického scénáře a stejných politik předpokládaly útvary Komise ve své prognóze z podzimu 2009, že míra zadlužení překročí v roce 2011 limitní hodnotu 60 % HDP. I když se s ohledem na nejnovější údaje tato prognóza jeví jako nadhodnocená, může být míra zadlužení v příštích letech vyšší, než se předpokládá v programu.

| (10) | Střednědobé projekce vývoje dluhu do roku 2020, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, je pro stabilizaci poměru dluhu k HDP do roku 2020 více než dostačující. Program nastiňuje reformy podporující dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (zahrnutí „uniformovaných povolání“ do zreformovaného systému všeobecného důchodového zabezpečení, důchodový věk, zemědělská sociální pojišťovna a snížení dávek v invaliditě). Tato opatření, která jsou velmi důležitá z hlediska salda veřejných financí a vývoje trhu práce v dlouhodobém horizontu, mají být prováděna postupně a nebudou mít tedy významný vliv na saldo veřejných financí během programového období. |
| --- | --- |

(10)

Střednědobé projekce vývoje dluhu do roku 2020, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, je pro stabilizaci poměru dluhu k HDP do roku 2020 více než dostačující. Program nastiňuje reformy podporující dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (zahrnutí „uniformovaných povolání“ do zreformovaného systému všeobecného důchodového zabezpečení, důchodový věk, zemědělská sociální pojišťovna a snížení dávek v invaliditě). Tato opatření, která jsou velmi důležitá z hlediska salda veřejných financí a vývoje trhu práce v dlouhodobém horizontu, mají být prováděna postupně a nebudou mít tedy významný vliv na saldo veřejných financí během programového období.

| (11) | Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je výrazně pod průměrem EU, což odráží předpovídaný pokles výdajů na veřejné důchodové systémy. Rozpočtová pozice v roce 2009 však způsobuje v dlouhodobém horizontu výraznou mezeru udržitelnosti. Zajištění vyšších primárních přebytků ve střednědobém horizontu, jak již bylo stanoveno v programu, by přispělo ke snížení rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí, která Komise ve své zprávě o udržitelnosti za rok 2009 (6) vyhodnotila jako střední. |
| --- | --- |

(11)

Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je výrazně pod průměrem EU, což odráží předpovídaný pokles výdajů na veřejné důchodové systémy. Rozpočtová pozice v roce 2009 však způsobuje v dlouhodobém horizontu výraznou mezeru udržitelnosti. Zajištění vyšších primárních přebytků ve střednědobém horizontu, jak již bylo stanoveno v programu, by přispělo ke snížení rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí, která Komise ve své zprávě o udržitelnosti za rok 2009 (6) vyhodnotila jako střední.

| (12) | Fiskální rámec Polska je možné ještě zlepšit. Polsko má jeden typ fiskálního pravidla, který je založený na třech limitních hodnotách dluhu (50 %, 55 % a 60 % HDP, přičemž poslední z nich je zakotvena v ústavě), jejichž postupné překročení by vyvolalo čím dál rozsáhlejší opatření fiskální konsolidace. Co se týče výdajů, nezajišťuje institucionální rámec jejich dostatečnou kontrolu, což má za následek opakující se překračování plánovaných úrovní výdajů. Příslušné orgány učinily v roce 2009 kroky ke zlepšení fiskálního rámce. Zpřísnily stávající pravidlo týkající se zadlužení tím, že zavedly další zvláštní ustanovení o opatřeních, jež je třeba provést, jestliže veřejný dluh překročí 55 % HDP (vnitrostátní definice, nikoli podle ESA95). Horizont fiskálního plánování v rámci centrálního státního rozpočtu byl prodloužen ze tří let na čtyři roky. Došlo k určitým změnám v organizaci veřejné správy, jejichž cílem bylo zvýšit transparentnost veřejných účtů. V neposlední řadě polské orgány plánují posílit fiskální rámec, do něhož patří i „dočasné“ a „cílové“ výdajové pravidlo. „Dočasné“ pravidlo by se však týkalo pouze nemandatorní části centrálního státního rozpočtu (s vyloučením veřejných investic), která nyní tvoří méně než 15 % veřejných výdajů. I když tato opatření usnadní budoucí úsilí o konsolidaci, nenahrazují opatření potřebná na podporu konsolidace popsané v programu. |
| --- | --- |

(12)

Fiskální rámec Polska je možné ještě zlepšit. Polsko má jeden typ fiskálního pravidla, který je založený na třech limitních hodnotách dluhu (50 %, 55 % a 60 % HDP, přičemž poslední z nich je zakotvena v ústavě), jejichž postupné překročení by vyvolalo čím dál rozsáhlejší opatření fiskální konsolidace. Co se týče výdajů, nezajišťuje institucionální rámec jejich dostatečnou kontrolu, což má za následek opakující se překračování plánovaných úrovní výdajů. Příslušné orgány učinily v roce 2009 kroky ke zlepšení fiskálního rámce. Zpřísnily stávající pravidlo týkající se zadlužení tím, že zavedly další zvláštní ustanovení o opatřeních, jež je třeba provést, jestliže veřejný dluh překročí 55 % HDP (vnitrostátní definice, nikoli podle ESA95). Horizont fiskálního plánování v rámci centrálního státního rozpočtu byl prodloužen ze tří let na čtyři roky. Došlo k určitým změnám v organizaci veřejné správy, jejichž cílem bylo zvýšit transparentnost veřejných účtů. V neposlední řadě polské orgány plánují posílit fiskální rámec, do něhož patří i „dočasné“ a „cílové“ výdajové pravidlo. „Dočasné“ pravidlo by se však týkalo pouze nemandatorní části centrálního státního rozpočtu (s vyloučením veřejných investic), která nyní tvoří méně než 15 % veřejných výdajů. I když tato opatření usnadní budoucí úsilí o konsolidaci, nenahrazují opatření potřebná na podporu konsolidace popsané v programu.

| (13) | Při pohledu na složení veřejných výdajů má Polsko poměrně velký podíl veřejných výdajů na sociální ochranu za cenu poměrně nízkých výdajů v některých kategoriích podporujících růst (inovace, výzkum a vývoj) a ve zdravotnictví. Kromě toho se zdá, že existuje prostor ke zlepšení účinnosti veřejných výdajů v oblastech, jako jsou zdravotní péče a vzdělávání. Co se týče příjmů, daňové zatížení se blíží průměru EU, ale složitému daňovému systému a systému výběru daní by prospělo další zjednodušení. Počínaje rokem 2005 polské orgány postupně navrhly a zavedly výkonové rozpočtování, které by v příštích letech mělo zvýšit účinnost i účelnost veřejných výdajů. V rozpočtu na rok 2010 byl rozsah výkonového rozpočtování rozšířen a nově se týká dalších částí veřejného sektoru a jsou v něm zahrnuty další kategorie výdajů. První centrální rozpočet, který má být sestaven v plném rozsahu podle výkonového rozpočtování, má být prováděn v roce 2013. |
| --- | --- |

(13)

Při pohledu na složení veřejných výdajů má Polsko poměrně velký podíl veřejných výdajů na sociální ochranu za cenu poměrně nízkých výdajů v některých kategoriích podporujících růst (inovace, výzkum a vývoj) a ve zdravotnictví. Kromě toho se zdá, že existuje prostor ke zlepšení účinnosti veřejných výdajů v oblastech, jako jsou zdravotní péče a vzdělávání. Co se týče příjmů, daňové zatížení se blíží průměru EU, ale složitému daňovému systému a systému výběru daní by prospělo další zjednodušení. Počínaje rokem 2005 polské orgány postupně navrhly a zavedly výkonové rozpočtování, které by v příštích letech mělo zvýšit účinnost i účelnost veřejných výdajů. V rozpočtu na rok 2010 byl rozsah výkonového rozpočtování rozšířen a nově se týká dalších částí veřejného sektoru a jsou v něm zahrnuty další kategorie výdajů. První centrální rozpočet, který má být sestaven v plném rozsahu podle výkonového rozpočtování, má být prováděn v roce 2013.

| (14) | Celkově je v roce 2010 rozpočtová strategie uvedená v programu víceméně v souladu s doporučeními Rady podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES ze dne 7. července 2009. Pokud však vezmeme v úvahu rizika, rozpočtová strategie by od roku 2011 zřejmě v souladu s doporučeními Rady nebyla. Roční strukturální úsilí plánované na období 2010–2012 činí v průměru 1 1⁄2 procentního bodu HDP, což je o něco více, než se navrhuje v doporučení Rady v rámci postupu při nadměrném schodku. Fiskální konsolidace je však plánovaná především do závěrečné části programového období, cílové hodnoty schodku jsou založeny na příznivých předpokladech růstu a plánované úspory výdajů nejsou podloženy dostatečně konkrétními opatřeními. S ohledem na dobré hospodářské výsledky v Polsku během krize, hospodářské oživení předpokládané příslušnými orgány od roku 2010, velký strukturální schodek veřejných financí a cíl příslušných orgánů napravit nadměrný schodek do roku 2012 by bylo vhodné realizovat strategii fiskální konsolidace spíše na počátku programového období. V roce 2010 byl měl být rozpočet důsledně plněn, přičemž v případě možnosti by primární běžné výdaje neměly být plně čerpány a neočekávané příjmy by měly být použity na snížení schodku. Cíle schodku veřejných financí na roky 2011–2012 by měly být podpořeny dalšími rozsáhlými opatřeními, která by měla rovněž zajistit dostatečnou rezervu v případě, že se základní makroekonomický scénář uvedený v programu neuskuteční. |
| --- | --- |

(14)

Celkově je v roce 2010 rozpočtová strategie uvedená v programu víceméně v souladu s doporučeními Rady podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES ze dne 7. července 2009. Pokud však vezmeme v úvahu rizika, rozpočtová strategie by od roku 2011 zřejmě v souladu s doporučeními Rady nebyla. Roční strukturální úsilí plánované na období 2010–2012 činí v průměru 1 1⁄2 procentního bodu HDP, což je o něco více, než se navrhuje v doporučení Rady v rámci postupu při nadměrném schodku. Fiskální konsolidace je však plánovaná především do závěrečné části programového období, cílové hodnoty schodku jsou založeny na příznivých předpokladech růstu a plánované úspory výdajů nejsou podloženy dostatečně konkrétními opatřeními. S ohledem na dobré hospodářské výsledky v Polsku během krize, hospodářské oživení předpokládané příslušnými orgány od roku 2010, velký strukturální schodek veřejných financí a cíl příslušných orgánů napravit nadměrný schodek do roku 2012 by bylo vhodné realizovat strategii fiskální konsolidace spíše na počátku programového období. V roce 2010 byl měl být rozpočet důsledně plněn, přičemž v případě možnosti by primární běžné výdaje neměly být plně čerpány a neočekávané příjmy by měly být použity na snížení schodku. Cíle schodku veřejných financí na roky 2011–2012 by měly být podpořeny dalšími rozsáhlými opatřeními, která by měla rovněž zajistit dostatečnou rezervu v případě, že se základní makroekonomický scénář uvedený v programu neuskuteční.

| (15) | Pokud jde o požadavky na údaje uvedené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, poskytuje program všechny povinné a většinu nepovinných údajů (7). Ve svých doporučeních podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES ze dne 7. července 2009 Rada rovněž vyzvala Polsko, aby o pokroku učiněném při provádění doporučení Rady informovalo v rámci samostatné kapitoly aktualizací konvergenčních programů. Polsko tomuto doporučení vyhovělo částečně. Dosud nebyla dostatečně upřesněna především podrobná opatření, která jsou nezbytná ke snížení schodku pod referenční hodnotu do roku 2012, a reformy, které mají omezit primární běžné výdaje během následujících let. |
| --- | --- |

(15)

Pokud jde o požadavky na údaje uvedené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, poskytuje program všechny povinné a většinu nepovinných údajů (7). Ve svých doporučeních podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES ze dne 7. července 2009 Rada rovněž vyzvala Polsko, aby o pokroku učiněném při provádění doporučení Rady informovalo v rámci samostatné kapitoly aktualizací konvergenčních programů. Polsko tomuto doporučení vyhovělo částečně. Dosud nebyla dostatečně upřesněna především podrobná opatření, která jsou nezbytná ke snížení schodku pod referenční hodnotu do roku 2012, a reformy, které mají omezit primární běžné výdaje během následujících let.

Celkově lze shrnout, že Polsko sice hodlá napravit nadměrný schodek do roku 2012 v souladu s doporučením Rady v rámci postupu při nadměrném schodku, avšak fiskální korekce je odsunuta značně do závěrečné části programového období, přičemž k největšímu snížení schodku má dojít v roce 2012, a cílové schodky uvedené v programu ohrožuje na straně příjmů i na straně výdajů významné riziko horšího výsledku. S ohledem na hospodářské oživení, předpokládané příslušnými orgány od roku 2010, a velký strukturální schodek veřejných financí by bylo vhodné realizovat strategii fiskální konsolidace spíše na počátku programového období. V rizicích pro fiskální cíle se odrážejí optimistické předpoklady růstu reálného HDP, nedostatek rozsáhlých dostatečně konkrétních opatření na podporu fiskálních cílů od roku 2011, opakované překračování plánovaných běžných výdajů a vliv volebního cyklu. Záměr posílit fiskální rámec, zejména posílený novými výdajovými pravidly, je vítaný. V případě „dočasného“ výdajového pravidla by byl vhodný ambicióznější přístup, zejména pokud jde o podíl veřejných financí, na které by se toto pravidlo vztahovalo.

S ohledem na výše uvedené hodnocení a doporučení podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES ze dne 7. července 2009 a vzhledem k potřebě zajistit udržitelnou konvergenci se Polsko vyzývá, aby:

| i) | důsledně splnilo rozpočet na rok 2010 a zároveň v případě možnosti čerpalo méně primárních běžných výdajů, než se plánuje, a neočekávané příjmy použilo na snížení schodku; |
| --- | --- |

i)

důsledně splnilo rozpočet na rok 2010 a zároveň v případě možnosti čerpalo méně primárních běžných výdajů, než se plánuje, a neočekávané příjmy použilo na snížení schodku;

| ii) | v roce 2011 posílilo plánovanou rozpočtovou korekci, aby dosáhlo doporučovaného ročního fiskálního úsilí na úrovni 1 1⁄4 % HDP v souladu s čl. 104 odst. 7 doporučení, a bylo připraveno přijmout další konsolidační opatření v roce 2011 a 2012 v případě, že se naplní rizika spojená s tím, že scénář uvedený v programu je příznivější než scénář, z něhož vychází doporučení podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES; |
| --- | --- |

ii)

v roce 2011 posílilo plánovanou rozpočtovou korekci, aby dosáhlo doporučovaného ročního fiskálního úsilí na úrovni 1 1⁄4 % HDP v souladu s čl. 104 odst. 7 doporučení, a bylo připraveno přijmout další konsolidační opatření v roce 2011 a 2012 v případě, že se naplní rizika spojená s tím, že scénář uvedený v programu je příznivější než scénář, z něhož vychází doporučení podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES;

| iii) | pokračovalo v posilování fiskálního rámce, mimo jiné zavedením výdajového pravidla, které by se vztahovalo na větší podíl primárních veřejných výdajů než „dočasné“ pravidlo předložené v konvergenčním programu a zahrnovalo by i vhodné postupy pro jeho sledování a prosazování. To by vyžadovalo snížení podílu zákonem stanovených výdajů na celkových výdajích. |
| --- | --- |

iii)

pokračovalo v posilování fiskálního rámce, mimo jiné zavedením výdajového pravidla, které by se vztahovalo na větší podíl primárních veřejných výdajů než „dočasné“ pravidlo předložené v konvergenčním programu a zahrnovalo by i vhodné postupy pro jeho sledování a prosazování. To by vyžadovalo snížení podílu zákonem stanovených výdajů na celkových výdajích.

Polsko se také vyzývá, aby v příští aktualizaci konvergenčního programu doplnilo v samostatné kapitole přesnější informace o dosaženém pokroku, pokud jde o odstranění nadměrného schodku, jak požaduje Rada ve svých doporučeních podle čl. 104 odst. 7 ze dne 7. července 2009.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | KP únor 2010 | 5,0 | 1,7 | 3,0 | 4,5 | 4,2 |
| KOM list. 2009 | 5,0 | 1,2 | 1,8 | 3,2 | neuv. |
| KP pros. 2008 | 5,1 | 3,7 | 4,0 | 4,5 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | KP únor 2010 | 4,2 | 4,0 | 2,1 | 2,7 | 3,2 |
| KOM list. 2009 | 4,2 | 3,9 | 1,9 | 2,0 | neuv. |
| KP pros. 2008 | 4,2 | 2,9 | 2,5 | 2,5 | neuv. |
| Mezera výstupu (8)

  (% potenciálního HDP) | KP únor 2010 | 2,4 | –0,4 | –1,7 | –1,5 | –1,5 |
| KOM list. 2009 (9) | 2,6 | –0,4 | –2,2 | –2,3 | neuv. |
| KP pros. 2008 | 1,0 | –0,1 | –0,6 | –0,5 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (% HDP) | KP únor 2010 | –4,0 | –0,1 | –1,1 | –0,0 | –0,8 |
| KOM list. 2009 | –4,0 | –0,2 | –0,3 | –0,7 | neuv. |
| KP pros. 2008 | –4,0 | –1,8 | –1,3 | –1,5 | neuv. |
| Veřejné příjmy
  (% HDP) | KP únor 2010 | 39,6 | 37,4 | 39,6 | 40,3 | 40,3 |
| KOM list. 2009 | 39,6 | 37,6 | 38,6 | 38,3 | neuv. |
| KP pros. 2008 | 39,8 | 40,7 | 40,0 | 39,7 | neuv. |
| Veřejné výdaje
  (% HDP) | KP únor 2010 | 43,3 | 44,6 | 46,5 | 46,2 | 43,3 |
| KOM list. 2009 | 43,3 | 44,0 | 46,1 | 45,9 | neuv. |
| KP pros. 2008 | 42,6 | 43,2 | 42,4 | 41,7 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | KP únor 2010 | –3,6 | –7,2 | –6,9 | –5,9 | –2,9 |
| KOM list. 2009 | –3,6 | –6,4 | –7,5 | –7,6 | neuv. |
| KP pros. 2008 | –2,7 | –2,5 | –2,3 | –1,9 | neuv. |
| Primární saldo
  (% HDP) | KP únor 2010 | –1,4 | –4,8 | –4,2 | –3,1 | –0,2 |
| KOM list. 2009 | –1,4 | –3,8 | –4,6 | –4,6 | neuv. |
| KP pros. 2008 | –0,3 | 0,1 | 0,2 | 0,5 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (8)

  (% HDP) | KP únor 2010 | –4,6 | –7,0 | –6,2 | –5,3 | –2,3 |
| KOM list. 2009 | –4,7 | –6,3 | –6,6 | –6,7 | neuv. |
| KP pros. 2008 | –3,1 | –2,5 | –2,1 | –1,7 | neuv. |
| Strukturální saldo (10)

  (% HDP) | KP únor 2010 | –4,6 | –7,0 | –6,2 | –5,3 | –2,3 |
| KOM list. 2009 | –4,7 | –6,4 | –6,6 | –6,7 | neuv. |
| KP pros. 2008 | –3,1 | –2,5 | –2,3 | –1,7 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | KP únor 2010 | 47,2 | 50,7 | 53,1 | 56,3 | 55,8 |
| KOM list. 2009 | 47,2 | 51,7 | 57,0 | 61,3 | neuv. |
| KP pros. 2008 | 45,9 | 45,8 | 45,5 | 44,8 | neuv. |
| Konvergenční program (KP); prognóza útvarů Komise z podzimu (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2008

2009

2010

2011

2012

Reálný HDP

(změna v %)

KP únor 2010

5,0

1,7

3,0

4,5

4,2

KOM list. 2009

5,0

1,2

1,8

3,2

neuv.

KP pros. 2008

5,1

3,7

4,0

4,5

neuv.

Inflace HISC

(%)

KP únor 2010

4,2

4,0

2,1

2,7

3,2

KOM list. 2009

4,2

3,9

1,9

2,0

neuv.

KP pros. 2008

4,2

2,9

2,5

2,5

neuv.

Mezera výstupu (8)

(% potenciálního HDP)

KP únor 2010

2,4

–0,4

–1,7

–1,5

–1,5

KOM list. 2009 (9)

2,6

–0,4

–2,2

–2,3

neuv.

KP pros. 2008

1,0

–0,1

–0,6

–0,5

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(% HDP)

KP únor 2010

–4,0

–0,1

–1,1

–0,0

–0,8

KOM list. 2009

–4,0

–0,2

–0,3

–0,7

neuv.

KP pros. 2008

–4,0

–1,8

–1,3

–1,5

neuv.

Veřejné příjmy

(% HDP)

KP únor 2010

39,6

37,4

39,6

40,3

40,3

KOM list. 2009

39,6

37,6

38,6

38,3

neuv.

KP pros. 2008

39,8

40,7

40,0

39,7

neuv.

Veřejné výdaje

(% HDP)

KP únor 2010

43,3

44,6

46,5

46,2

43,3

KOM list. 2009

43,3

44,0

46,1

45,9

neuv.

KP pros. 2008

42,6

43,2

42,4

41,7

neuv.

Saldo veřejných financí

(% HDP)

KP únor 2010

–3,6

–7,2

–6,9

–5,9

–2,9

KOM list. 2009

–3,6

–6,4

–7,5

–7,6

neuv.

KP pros. 2008

–2,7

–2,5

–2,3

–1,9

neuv.

Primární saldo

(% HDP)

KP únor 2010

–1,4

–4,8

–4,2

–3,1

–0,2

KOM list. 2009

–1,4

–3,8

–4,6

–4,6

neuv.

KP pros. 2008

–0,3

0,1

0,2

0,5

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (8)

(% HDP)

KP únor 2010

–4,6

–7,0

–6,2

–5,3

–2,3

KOM list. 2009

–4,7

–6,3

–6,6

–6,7

neuv.

KP pros. 2008

–3,1

–2,5

–2,1

–1,7

neuv.

Strukturální saldo (10)

(% HDP)

KP únor 2010

–4,6

–7,0

–6,2

–5,3

–2,3

KOM list. 2009

–4,7

–6,4

–6,6

–6,7

neuv.

KP pros. 2008

–3,1

–2,5

–2,3

–1,7

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

KP únor 2010

47,2

50,7

53,1

56,3

55,8

KOM list. 2009

47,2

51,7

57,0

61,3

neuv.

KP pros. 2008

45,9

45,8

45,5

44,8

neuv.

Konvergenční program (KP); prognóza útvarů Komise z podzimu (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_cs.htm

(2)  Toto hodnocení vychází zejména z prognózy útvarů Komise z podzimu 2009, bere však v úvahu i další informace, jež jsou od uvedené doby k dispozici, zejména průběžnou prognózu útvarů Komise z února 2010.

(3)  Mimo subsektor ústředních vládních institucí, kde bylo i přes vyšší příjmy čerpáno méně, než se plánovalo.

(4)  1⁄2 % HDP zahrnuje dopad výdajového pravidla uvedeného v prvním balíčku reforem předloženém prezidentovi.

(5)  Program počítá se zavedením dvou výdajových pravidel: první, „dočasné“ pravidlo se vztahuje pouze na malou část veřejných výdajů. Toto pravidlo bude platit, dokud nebude dosaženo střednědobého cíle pro strukturální schodek veřejných financí (schodek ve výši 1 % HDP). Poté polské orgány plánují zavést „cílové“ výdajové pravidlo (cílem by bylo udržet strukturální schodek na úrovni 1 % HDP), které by se vztahovalo na větší podíl veřejných výdajů.

(6)  V závěrech Rady ze dne 10. listopadu 2009 o udržitelnosti veřejných financí „Rada vyzývá členské státy, aby ve svých budoucích programech stability a konvergenčních programech zaměřily pozornost na strategie orientované na udržitelnost“, a dále „vyzývá Komisi spolu s Výborem pro hospodářskou politiku a Hospodářským a finančním výborem, aby dále vyvíjely metodiku hodnocení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jež by měla být včas k dispozici pro účely nadcházející zprávy o udržitelnosti“, která se plánuje na rok 2012.

(7)  Zejména nejsou poskytnuty odhady příspěvků jednotlivých výrobních faktorů k potenciálnímu růstu a dlouhodobé projekce některých datových řad.

(8)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(9)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2008–2011 ve výši 5,0 %, 4,2 %, 3,7 % a 3,3 %.

(10)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová opatření jsou podle posledního programu nulová, a podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 dosahují 0,1 % HDP v roce 2009 (a snižují schodek).

Zdroj:

Konvergenční program (KP); prognóza útvarů Komise z podzimu (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 2.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 143/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 143/22

---

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(Text s významem pro EHP)

2010/C 143/05

| Datum přijetí rozhodnutí | 25.1.2010 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní pomoci | N 194/09 |
| Členský stát | Spojené království |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Liquidation aid to Bradford & Bingley |
| Právní základ | Banking (Special Provisions) Act 2008
  The Bradford & Bingley plc Transfer of Securities and Property etc. Order 2008 |
| Název opatření | Individuální podpora |
| Cíl | Podpora na nápravu vážných poruch ve fungování hospodářství, Ukončení činnosti podniku |
| Forma podpory | Půjčka za zvýhodněných podmínek, Záruka, Jiné formy účasti soukromého kapitálu |
| Rozpočet | — |
| Míra podpory | — |
| Délka trvání programu | 25.1.2010 – ukončení likvidace |
| Hospodářská odvětví | Finanční zprostředkovatelství |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | The Commissioners for Her Majesty's Treasury |
| 1 Horse Guards Road |
| London |
| SW1A 2HQ |
| UNITED KINGDOM |

Datum přijetí rozhodnutí

25.1.2010

Odkaz na číslo státní pomoci

N 194/09

Členský stát

Spojené království

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Liquidation aid to Bradford & Bingley

Právní základ

Banking (Special Provisions) Act 2008

The Bradford & Bingley plc Transfer of Securities and Property etc. Order 2008

Název opatření

Individuální podpora

Cíl

Podpora na nápravu vážných poruch ve fungování hospodářství, Ukončení činnosti podniku

Forma podpory

Půjčka za zvýhodněných podmínek, Záruka, Jiné formy účasti soukromého kapitálu

Rozpočet

—

Míra podpory

—

Délka trvání programu

25.1.2010 – ukončení likvidace

Hospodářská odvětví

Finanční zprostředkovatelství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

The Commissioners for Her Majesty's Treasury

1 Horse Guards Road

London

SW1A 2HQ

UNITED KINGDOM

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

| Datum přijetí rozhodnutí | 30.3.2010 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní pomoci | NN 11/10 |
| Členský stát | Irsko |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Rescue measure in favour of INBS |
| Právní základ | Building Societies Act 1989, CIFS Act 2008 |
| Název opatření | Individuální podpora |
| Cíl | Podpora na nápravu vážných poruch ve fungování hospodářství |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | Celková částka plánované podpory 2 700 mil. EUR |
| Míra podpory | — |
| Délka trvání programu | — |
| Hospodářská odvětví | Finanční zprostředkovatelství |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Irish Minister for Finance |
| Další informace | — |

Datum přijetí rozhodnutí

30.3.2010

Odkaz na číslo státní pomoci

NN 11/10

Členský stát

Irsko

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Rescue measure in favour of INBS

Právní základ

Building Societies Act 1989, CIFS Act 2008

Název opatření

Individuální podpora

Cíl

Podpora na nápravu vážných poruch ve fungování hospodářství

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

Celková částka plánované podpory 2 700 mil. EUR

Míra podpory

—

Délka trvání programu

—

Hospodářská odvětví

Finanční zprostředkovatelství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Irish Minister for Finance

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

| Datum přijetí rozhodnutí | 27.4.2010 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní pomoci | N 41/10 |
| Členský stát | Lotyšsko |
| Region | Rīga |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Investīciju atbalsts VAS “Starptautiskā lidosta “Rīga” ” |
| Právní základ | 15.12.2009. MK noteikumi Nr. 1476 “Noteikumi par darbības programmas “Infrastruktūra un pakalpojumi” papildinājuma 3.3.1.4. aktivitāti “Lidostu infrastruktūras attīstība” ” |
| Název opatření | Individuální podpora |
| Cíl | Rozvoj odvětví, Regionální rozvoj |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | Celková částka plánované podpory 124 mil. EUR |
| Míra podpory | 75 % |
| Délka trvání programu | 1.5.2010–31.12.2020 |
| Hospodářská odvětví | Letecká doprava |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Satiksmes ministrija |
| Gogoļa iela 3 |
| Rīga, LV-1743 |
| LATVIJA |

Datum přijetí rozhodnutí

27.4.2010

Odkaz na číslo státní pomoci

N 41/10

Členský stát

Lotyšsko

Region

Rīga

Název (a/nebo jméno příjemce)

Investīciju atbalsts VAS “Starptautiskā lidosta “Rīga” ”

Právní základ

15.12.2009. MK noteikumi Nr. 1476 “Noteikumi par darbības programmas “Infrastruktūra un pakalpojumi” papildinājuma 3.3.1.4. aktivitāti “Lidostu infrastruktūras attīstība” ”

Název opatření

Individuální podpora

Cíl

Rozvoj odvětví, Regionální rozvoj

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

Celková částka plánované podpory 124 mil. EUR

Míra podpory

75 %

Délka trvání programu

1.5.2010–31.12.2020

Hospodářská odvětví

Letecká doprava

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Satiksmes ministrija

Gogoļa iela 3

Rīga, LV-1743

LATVIJA

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

| Datum přijetí rozhodnutí | 10.5.2010 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní pomoci | N 116/10 |
| Členský stát | Německo |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Änderung der Regelung für Innovationsbeihilfen an den Schiffbau |
| Právní základ | Richtlinie des Bundesministeriums für Wirtschaft und Technologie zum Förderprogramm „Innovativer Schiffbau sichert wettbewerbsfähige Arbeitsplätze“ |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Inovace |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje 22 mil. EUR
  Celková částka plánované podpory 45 mil. EUR |
| Míra podpory | 20 % |
| Délka trvání programu | 1.5.2010–31.12.2010 |
| Hospodářská odvětví | Stavba lodí |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| Scharnhorststr. 34-37 |
| 10115 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Datum přijetí rozhodnutí

10.5.2010

Odkaz na číslo státní pomoci

N 116/10

Členský stát

Německo

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Änderung der Regelung für Innovationsbeihilfen an den Schiffbau

Právní základ

Richtlinie des Bundesministeriums für Wirtschaft und Technologie zum Förderprogramm „Innovativer Schiffbau sichert wettbewerbsfähige Arbeitsplätze“

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Inovace

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje 22 mil. EUR

Celková částka plánované podpory 45 mil. EUR

Míra podpory

20 %

Délka trvání programu

1.5.2010–31.12.2010

Hospodářská odvětví

Stavba lodí

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

Scharnhorststr. 34-37

10115 Berlin

DEUTSCHLAND

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

---

| 2.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 143/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 143/25

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ COMP/M.5874 – Barclays/Blackstone/Portfolio Hotels)

(Text s významem pro EHP)

2010/C 143/06

Dne 21. května 2010 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné se společným trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32010M5874. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32010M5874. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

| 2.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 143/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 143/26

---

Sdělení v souladu s článkem 12 odst. 5 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, o informacích poskytnutých celními orgány členských států týkajících se zařazení zboží do celní nomenklatury

2010/C 143/07

Závazná informace o sazebním zařazení zboží pozbývá platnosti ode dne, kdy již není v souladu s výkladem celní nomenklatury v důsledku následujících mezinárodních tarifních opatření:

Změny vysvětlivek k Harmonizovanému systému a Seznamu stanovisek k sazebnímu zařazení zboží, schválené Radou pro celní spolupráci (CCC dok. NC1500 – zpráva z 44. zasedání Výboru pro HS):

ZMĚNY VYSVĚTLIVEK K HS URČENÉ K ZAPRACOVÁNÍ V SOULADU S ČLÁNKEM 8 PROCEDURY ÚMLUVY O HS A STANOVISKA K SAZEBNÍMU ZAŘAZENÍ ZBOŽÍ UPRAVENÁ VÝBOREM PRO HS SVĚTOVÉ CELNÍ ORGANIZACE

(44. ZASEDÁNÍ VÝBORU PRO HS V ŘÍJNU 2009)

DOK. NC1500

Změny vysvětlivek nomenklatury uvedené v příloze k Úmluvě o HS

| 84.15 | K/16 |
| --- | --- |
| 84.19 | K/18 |
| 84.33 | K/2 |
| 85.36 | K/1 |
| 90.28 | K/4 |
| 95.04 | K/17 |

84.15

K/16

84.19

K/18

84.33

K/2

85.36

K/1

90.28

K/4

95.04

K/17

Stanoviska k sazebnímu zařazení zboží schválená Výborem pro HS

| 3002.10/4 | K/9 |
| --- | --- |
| 3002.10/5 | K/9 |
| 3404.90/1 | K/10 |
| 3504.00/2 | K/11 |
| 3824.90/18 | K/12 |
| 3923.90/1 | K/13 |
| 4014.90/1 | K/14 |
| 4016.93/2 | K/15 |
| 9503.00/9 (změna právního základu) | K/5 |

3002.10/4

K/9

3002.10/5

K/9

3404.90/1

K/10

3504.00/2

K/11

3824.90/18

K/12

3923.90/1

K/13

4014.90/1

K/14

4016.93/2

K/15

9503.00/9 (změna právního základu)

K/5

Informace týkající se obsahu těchto opatření je možno získat na Generálním ředitelství pro daňovou a celní unii Evropské Komise (rue de la Loi/Wetstraat 200, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË) nebo na internetové stránce tohoto Generálního ředitelství:

http://ec.europa.eu/comm/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/harmonised_system/index_en.htm

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 2.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 143/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 143/27

---

Úroková míra použitá Evropskou centrální bankou pro hlavní refinanční operace (1):

1,00 % 1. června 2010

Směnné kurzy vůči euru (2)

1. června 2010

2010/C 143/08

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,2155 |
| JPY | japonský jen | 110,65 |
| DKK | dánská koruna | 7,4393 |
| GBP | britská libra | 0,83470 |
| SEK | švédská koruna | 9,6163 |
| CHF | švýcarský frank | 1,4183 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 7,9420 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,628 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 276,62 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7093 |
| PLN | polský zlotý | 4,1140 |
| RON | rumunský lei | 4,1868 |
| TRY | turecká lira | 1,9288 |
| AUD | australský dolar | 1,4595 |
| CAD | kanadský dolar | 1,2766 |
| HKD | hongkongský dolar | 9,4720 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,8056 |
| SGD | singapurský dolar | 1,7193 |
| KRW | jihokorejský won | 1 478,29 |
| ZAR | jihoafrický rand | 9,3929 |
| CNY | čínský juan | 8,3021 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,2590 |
| IDR | indonéská rupie | 11 249,90 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,0203 |
| PHP | filipínské peso | 56,709 |
| RUB | ruský rubl | 38,0290 |
| THB | thajský baht | 39,607 |
| BRL | brazilský real | 2,2262 |
| MXN | mexické peso | 15,7893 |
| INR | indická rupie | 57,3170 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,2155

JPY

japonský jen

110,65

DKK

dánská koruna

7,4393

GBP

britská libra

0,83470

SEK

švédská koruna

9,6163

CHF

švýcarský frank

1,4183

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

7,9420

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,628

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

276,62

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7093

PLN

polský zlotý

4,1140

RON

rumunský lei

4,1868

TRY

turecká lira

1,9288

AUD

australský dolar

1,4595

CAD

kanadský dolar

1,2766

HKD

hongkongský dolar

9,4720

NZD

novozélandský dolar

1,8056

SGD

singapurský dolar

1,7193

KRW

jihokorejský won

1 478,29

ZAR

jihoafrický rand

9,3929

CNY

čínský juan

8,3021

HRK

chorvatská kuna

7,2590

IDR

indonéská rupie

11 249,90

MYR

malajsijský ringgit

4,0203

PHP

filipínské peso

56,709

RUB

ruský rubl

38,0290

THB

thajský baht

39,607

BRL

brazilský real

2,2262

MXN

mexické peso

15,7893

INR

indická rupie

57,3170

---

(1)  Míra použití při poslední operaci provedené před uvedeným dnem. V případě obchodní soutěže s proměnlivou mírou se jako úroková míra použije mezní míra.

(2)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 2.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 143/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 143/28

---

OZNÁMENÍ O ŽÁDOSTI O POVOLENÍ PRŮZKUMU KAPALNÝCH A PLYNNÝCH UHLOVODÍKŮ S NÁZVEM COSTA DEL SOLE

ITALSKÁ REPUBLIKA – REGION SICÍLIE

ASSESSORATO REGIONALE DELL’ENERGIA E DEI SERVIZI DI PUBBLICA UTILITA’ (REGIONÁLNÍ RADA PRO ENERGETIKU A VEŘEJNÉ SLUŽBY) – DIPARTIMENTO REGIONALE DELL’ENERGIA (REGIONÁLNÍ ODDĚLENÍ PRO ENERGETIKU)

SERVIZIO – UFFICIO REGIONALE PER GLI IDROCARBURI E LA GEOTERMIA (PRACOVIŠTĚ – REGIONÁLNÍ ÚŘAD PRO UHLOVODÍKY A GEOTERMÁLNÍ ENERGII) (U.R.I.G.)

2010/C 143/09

Společnost Apennine Energy s.r.l. se sídlem na adrese Roma, via Alberico II no 31, 00193 (C.F./P.IVA (IČO/číslo pro DPH) 01348720358), zapsaná u obchodní komory v Římě pod číslem 01348720358, v žádosti ze dne 18. prosince 2009 adresované regionálnímu radovi pro průmysl, tehdejšímu příslušnému orgánu pro udělení práva k těžbě na území regionu Sicílie, se sídlem na adrese via Ugo La Malfa no 87/89, 90146 Palermo, zažádala, aby jí ve smyslu předpisu L.R.S. č. 14 ze dne 3. července 2000, kterým se provádí a uplatňuje směrnice 94/22/ES, bylo uděleno povolení k průzkumu kapalných a plynných uhlovodíků s názvem „Costa del Sole“, a to na území o rozloze 4 152 ha (41,52 km2) nacházejícím se podél jižního pobřeží Sicílie na území provincie Caltanissetta. Obce dotčené žádostí jsou Butera a Gela.

Výše uvedená oblast je na jihu ohraničena mořem (podél pobřežního úseku mezi body „D“ a „E“), v ostatních směrech sousedí s oblastmi, na něž se nevztahuje žádné povolení.

Oblast průzkumu je vymezena souvislou čárou spojující sedm bodů a úsekem pobřežní čáry mezi body „D“ a „E“.

Výše uvedené body jsou definovány takto:

| A. | jihozápadní hrana domu v lokalitě Savorni na kótě 100 metrů (F. 272 III NE). |
| --- | --- |
| B. | trigonometrický bod na kótě 289 metrů na Rocca d’Adamo (F.272 III NE). |
| C. | trigonometrický bod na kótě 75 metrů na Torre Manfria (F.272 III NE). |
| D. | průsečík pobřežní čáry a prodloužení spojnice bodů B a C (F.272 III NE). |
| E. | průsečík pobřežní čáry a prodloužení spojnice bodů F a G (F.272 III NO). |
| F. | trigonometrický bod na kótě 18 metrů na Castello di Falconara (F. 272 III NO). |
| G. | jihozápadní hrana domů v lokalitě La Tenutella na kótě 59 metrů (F. 272 III NE). |

A.

jihozápadní hrana domu v lokalitě Savorni na kótě 100 metrů (F. 272 III NE).

B.

trigonometrický bod na kótě 289 metrů na Rocca d’Adamo (F.272 III NE).

C.

trigonometrický bod na kótě 75 metrů na Torre Manfria (F.272 III NE).

D.

průsečík pobřežní čáry a prodloužení spojnice bodů B a C (F.272 III NE).

E.

průsečík pobřežní čáry a prodloužení spojnice bodů F a G (F.272 III NO).

F.

trigonometrický bod na kótě 18 metrů na Castello di Falconara (F. 272 III NO).

G.

jihozápadní hrana domů v lokalitě La Tenutella na kótě 59 metrů (F. 272 III NE).

Zeměpisné souřadnice

| Body | Východní zeměpisná délka M. Mario | Severní zeměpisná šířka |
| --- | --- | --- |
| A | 1° 42′ 23,39′′ | 37° 09′ 49,46′′ |
| B | 1° 43′ 35,59′′ | 37° 09′ 41,35′′ |
| C | 1° 41′ 11,19′′ | 37° 05′ 59,19′′ |
| D | 1° 41′ 08,14′′ | 37° 05′ 53,11′′ |
| E | 1° 35′ 57,97 | 37° 06′ 25,14′′ |
| F | 1° 36′ 03,05′′ | 37° 06′ 29,39′′ |
| G | 1° 38′ 33,56′′ | 37° 08′ 41,63′′ |

Body

Východní zeměpisná délka M. Mario

Severní zeměpisná šířka

A

1° 42′ 23,39′′

37° 09′ 49,46′′

B

1° 43′ 35,59′′

37° 09′ 41,35′′

C

1° 41′ 11,19′′

37° 05′ 59,19′′

D

1° 41′ 08,14′′

37° 05′ 53,11′′

E

1° 35′ 57,97

37° 06′ 25,14′′

F

1° 36′ 03,05′′

37° 06′ 29,39′′

G

1° 38′ 33,56′′

37° 08′ 41,63′′

Zúčastněné strany mohou předkládat žádosti o povolení pro uvedenou oblast do 90 dní od zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie; žádosti doručené po tomto termínu budou prohlášeny za nepřijatelné. Rozhodnutí o udělení povolení k průzkumu bude vydáno do šesti měsíců plynoucích od uzávěrky pro předkládání případných žádostí konkurenčních společností. S odvoláním na čl. 5 odst. 1 směrnice 94/22/ES se rovněž oznamuje, že kritéria, na jejichž základě se udělují povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě, byla již zveřejněna v
  Úředním věstníku Evropského společenství C 396 ze dne 19. prosince 1998 s odkazem na ustanovení předpisu Decreto Legislativo del Presidente della Repubblica č. 625 ze dne 25. listopadu 1996 (zveřejněného v Úředním věstníku Italské republiky č. 293 ze dne 14. prosince 1996), kterým se provádí a uplatňuje výše uvedená směrnice v italském právním řádu; kritéria byla specifikována ve výše uvedeném předpisu Legge della Regione Siciliana č. 14 ze dne 3. července 2000 (zveřejněném v Úředním věstníku regionu Sicílie č. 32 ze dne 7. července 2000).

Podmínky a požadavky týkající se výkonu nebo ukončení činnosti jsou stanoveny výše uvedeným předpisem Legge Regionale Siciliana č. 14 ze dne 3. července 2000 a typovým ustanovením vydaným vyhláškami rady pro průmysl č. 91 ze dne 30. října 2003 a č. 88 ze dne 20. října 2004, zveřejněnými v Úředním věstníku regionu Sicílie části I, č. 49 ze dne 14. listopadu 2003 a části I, č. 46 ze dne 5. listopadu 2004.

Dokumentace k žádostem je uložena v Regionálním úřadě pro uhlovodíky a geotermální energii Regionálního oddělení pro energetiku (Ufficio Regionale per gli Idrocarburi e la Geotermia del Dipartimento Regionale dell’Energia) na adrese Via Ugo La Malfa no101, 90146 Palermo PA, ITALIA, kde do ní mohou zúčastněné strany nahlédnout.

V Palermu dne 21. dubna 2010.

hlavní inženýr

Dr. Ing. Salvatore GIORLANDO

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY

Evropská komise

| 2.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 143/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 143/30

---

Oznámení o platných antidumpingových opatřeních týkajících se dovozu některých chladniček typu side by side pocházejících z Korejské republiky do Unie: změna adresy společnosti, na niž se vztahuje individuální sazba antidumpingového cla

2010/C 143/10

Dovoz některých chladniček typu side by side pocházejících z Korejské republiky podléhá konečnému antidumpingovému clu uloženému nařízením Rady (ES) č. 1289/2006 (1) (dále jen „nařízení (ES) č. 1289/2006“).

Společnost Daewoo Electronics Corporation se sídlem v Korejské republice, jejíž vývoz některých chladniček typu side by side do Unie podléhá antidumpingovému clu ve výši 3,4 % uloženému čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 1289/2006, informovala Komisi, že dne 8. srpna 2008 změnila svou adresu.

Společnost uvedla, že změna adresy neovlivňuje její právo využívat individuální celní sazby, která jí byla přidělena pod její předchozí adresou:

| 686 Ahyeon-dong |
| --- |
| Mapo-gu |
| Seoul |
| SOUTH KOREA |

686 Ahyeon-dong

Mapo-gu

Seoul

SOUTH KOREA

Společnost předložila dostatečné důkazy o tom, že důvodem změny adresy byla vnitřní reorganizace společnosti, jejímž výsledkem bylo přemístění sídla společnosti.

Komise přezkoumala předložené informace a dospěla k závěru, že tato změna adresy nemá v žádném případě vliv na zjištění uvedená v nařízení (ES) č. 1289/2006. Odkaz v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 1289/2006 na společnost:

| Daewoo Electronics Corporation |
| --- |
| 686 Ahyeon-dong |
| Mapo-gu |
| Seoul |
| SOUTH KOREA |

Daewoo Electronics Corporation

686 Ahyeon-dong

Mapo-gu

Seoul

SOUTH KOREA

se proto považuje za odkaz na společnost:

| Daewoo Electronics Corporation |
| --- |
| Narakeyum Jeodong Building 1 |
| Jeo-dong1(il)-ga |
| Jung-gu |
| Seoul |
| SOUTH KOREA |

Daewoo Electronics Corporation

Narakeyum Jeodong Building 1

Jeo-dong1(il)-ga

Jung-gu

Seoul

SOUTH KOREA

Doplňkový kód TARIC A733 se použije pro společnost:

| Daewoo Electronics Corporation |
| --- |
| Narakeyum Jeodong Building 1 |
| Jeo-dong1(il)-ga |
| Jung-gu |
| Seoul |
| SOUTH KOREA |

Daewoo Electronics Corporation

Narakeyum Jeodong Building 1

Jeo-dong1(il)-ga

Jung-gu

Seoul

SOUTH KOREA

---

(1)  Úř. věst. L 236, 31.8.2006, s. 11.

---

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 2.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 143/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 143/32

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.5818 – Ericsson/LG Electronics/JV)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

2010/C 143/11

| 1. | Komise dne 26. května 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Telefonaktiebolaget LM Ericsson („Ericsson“, Švédsko) a LG Electronics Inc. („LG Electronics“, Jižní Korea) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií společnou kontrolu nad podnikem LG-Nortel Co. Ltd. („LG-Nortel“, Jižní Korea). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 26. května 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Telefonaktiebolaget LM Ericsson („Ericsson“, Švédsko) a LG Electronics Inc. („LG Electronics“, Jižní Korea) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií společnou kontrolu nad podnikem LG-Nortel Co. Ltd. („LG-Nortel“, Jižní Korea).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Ericsson: výroba a prodej telekomunikačního zařízení a související služby pro operátory mobilních a pevných sítí, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Ericsson: výroba a prodej telekomunikačního zařízení a související služby pro operátory mobilních a pevných sítí,

| — | podniku LG Electronics: výroba a prodej spotřební elektrotechniky, spotřebičů do domácnosti, mobilní komunikační techniky a IT produktů, |
| --- | --- |

—

podniku LG Electronics: výroba a prodej spotřební elektrotechniky, spotřebičů do domácnosti, mobilní komunikační techniky a IT produktů,

| — | podniku LG-Nortel: výroba a prodej produktů a řešení pro poskytovatele sítí a produktů a řešení pro podnikovou telefonii. |
| --- | --- |

—

podniku LG-Nortel: výroba a prodej produktů a řešení pro poskytovatele sítí a produktů a řešení pro podnikovou telefonii.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení (ES) o spojování (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení (ES) o spojování (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5818 – Ericsson/LG Electronics/JV na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské Komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5818 – Ericsson/LG Electronics/JV na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské Komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

(2)  Úř. věst. C 56, 5.3.2005, s. 32 („sdělení o zjednodušeném postupu“).

---

| 2.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 143/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 143/33

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.5808 – JSA/Jacquet Metals/IMS)

(Text s významem pro EHP)

2010/C 143/12

| 1. | Komise dne 26. května 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 a na základě postoupení podle čl. 4 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik JSA S.A („JSA“, Belgie) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) kontrolu nad podnikem IMS International Metal Service („IMS“, Francie). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 26. května 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 a na základě postoupení podle čl. 4 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik JSA S.A („JSA“, Belgie) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) kontrolu nad podnikem IMS International Metal Service („IMS“, Francie).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku JSA S.A: tento podnik má výlučnou kontrolu nad společností Jacquet Metals, činnou v odvětví distribuce výrobků z oceli, především tlustých plechů (kvarto plechů) z nerezové oceli, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku JSA S.A: tento podnik má výlučnou kontrolu nad společností Jacquet Metals, činnou v odvětví distribuce výrobků z oceli, především tlustých plechů (kvarto plechů) z nerezové oceli,

| — | podniku IMS: distribuce výrobků z oceli. |
| --- | --- |

—

podniku IMS: distribuce výrobků z oceli.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5808 – JSA/Jacquet Metals/IMS na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5808 – JSA/Jacquet Metals/IMS na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

---