# Úřední věstník C 135/2010

| | ISSN 1725-5163
  doi:10.3000/17255163.C_2010.135.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 135 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5326. května 2010 |

ISSN 1725-5163

doi:10.3000/17255163.C_2010.135.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 135

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5326. května 2010

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2010/C 135/01 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.5816 – Oaktree/Aleris) (
  1
  ) | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2010/C 135/01

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.5816 – Oaktree/Aleris) (
  1
  )

1

1

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Rada |
| 2010/C 135/02 | Závěry Rady ze dne 11. května 2010 o sociálním rozměru vzdělávání a odborné přípravy | 2 |
| 2010/C 135/03 | Závěry Rady ze dne 11. května 2010 o kompetencích na podporu celoživotního učení a o iniciativě Novými dovednostmi k novým povoláním | 8 |
| 2010/C 135/04 | Závěry Rady ze dne 11. května 2010 o internacionalizaci vysokoškolského vzdělávání | 12 |
| 2010/C 135/05 | Závěry Rady ze dne 10. května 2010 o přínosu kultury k místnímu a regionálnímu rozvoji | 15 |
| | Evropská komise |
| 2010/C 135/06 | Směnné kurzy vůči euru | 19 |
| 2010/C 135/07 | Směnné kurzy vůči euru | 20 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

2010/C 135/02

Závěry Rady ze dne 11. května 2010 o sociálním rozměru vzdělávání a odborné přípravy

2

2010/C 135/03

Závěry Rady ze dne 11. května 2010 o kompetencích na podporu celoživotního učení a o iniciativě Novými dovednostmi k novým povoláním

8

2010/C 135/04

Závěry Rady ze dne 11. května 2010 o internacionalizaci vysokoškolského vzdělávání

12

2010/C 135/05

Závěry Rady ze dne 10. května 2010 o přínosu kultury k místnímu a regionálnímu rozvoji

15

Evropská komise

2010/C 135/06

Směnné kurzy vůči euru

19

2010/C 135/07

Směnné kurzy vůči euru

20

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ |
| | Evropská komise |
| 2010/C 135/08 | Výzva k předkládání návrhů – MOVE/SUB/01-2010 o bezpečnosti provozu na pozemních komunikacích a vnitřním trhu pro vnitrozemskou vodní dopravu | 21 |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY |
| | Evropská komise |
| 2010/C 135/09 | Oznámení o pozbytí platnosti některých antidumpingových opatření | 22 |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2010/C 135/10 | Oznámení určené panu Nayifu Bin-Muhammadu al-Qahtanimu a panu Qasimu Yahayovi Mahdimu al-Rimimu, kteří byli zařazeni na seznam podle článků 2, 3 a 7 nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s Usámou bin Ládinem, sítí Al-Kajdá a Talibanem na základě nařízení Komise (EU) č. 450/2010 | 23 |
| 2010/C 135/11 | Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin | 25 |
| 2010/C 135/12 | Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin | 29 |

V   Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Evropská komise

2010/C 135/08

Výzva k předkládání návrhů – MOVE/SUB/01-2010 o bezpečnosti provozu na pozemních komunikacích a vnitřním trhu pro vnitrozemskou vodní dopravu

21

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY

Evropská komise

2010/C 135/09

Oznámení o pozbytí platnosti některých antidumpingových opatření

22

JINÉ AKTY

Evropská komise

2010/C 135/10

Oznámení určené panu Nayifu Bin-Muhammadu al-Qahtanimu a panu Qasimu Yahayovi Mahdimu al-Rimimu, kteří byli zařazeni na seznam podle článků 2, 3 a 7 nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s Usámou bin Ládinem, sítí Al-Kajdá a Talibanem na základě nařízení Komise (EU) č. 450/2010

23

2010/C 135/11

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

25

2010/C 135/12

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 26.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 135/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 135/1

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ COMP/M.5816 – Oaktree/Aleris)

(Text s významem pro EHP)

2010/C 135/01

Dne 18. května 2010 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné se společným trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32010M5816. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32010M5816. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

| 26.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 135/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 135/2

---

Závěry Rady ze dne 11. května 2010 o sociálním rozměru vzdělávání a odborné přípravy

2010/C 135/02

RADA EVROPSKÉ UNIE,

S OHLEDEM NA:

| 1. | závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 14. listopadu 2006 o efektivitě a rovném přístupu ve vzdělávání a odborné přípravě (1), v nichž se členské státy vyzývají, aby zajistily spravedlivé systémy vzdělávání a odborné přípravy, jejichž cílem je poskytnout příležitosti, přístup, zacházení a výsledky, jež jsou nezávislé na společensko-ekonomickém prostředí osob a jiných faktorech, které mohou vést ke znevýhodnění při vzdělávání; |
| --- | --- |

1.

závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 14. listopadu 2006 o efektivitě a rovném přístupu ve vzdělávání a odborné přípravě (1), v nichž se členské státy vyzývají, aby zajistily spravedlivé systémy vzdělávání a odborné přípravy, jejichž cílem je poskytnout příležitosti, přístup, zacházení a výsledky, jež jsou nezávislé na společensko-ekonomickém prostředí osob a jiných faktorech, které mohou vést ke znevýhodnění při vzdělávání;

| 2. | doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. prosince 2006 o klíčových schopnostech pro celoživotní učení (2), které vyzdvihuje význam rozvíjení klíčových schopností u všech osob a příslušných opatření pro ty, kteří z důvodu znevýhodnění ve vzdělávání vyžadují pro uplatnění svého vzdělávacího potenciálu zvláštní podporu; |
| --- | --- |

2.

doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. prosince 2006 o klíčových schopnostech pro celoživotní učení (2), které vyzdvihuje význam rozvíjení klíčových schopností u všech osob a příslušných opatření pro ty, kteří z důvodu znevýhodnění ve vzdělávání vyžadují pro uplatnění svého vzdělávacího potenciálu zvláštní podporu;

| 3. | usnesení Rady ze dne 15. listopadu 2007 s názvem „Novými dovednostmi k novým povoláním“ (3), které zdůrazňuje potřebu předvídat potřeby v oblasti dovedností a zvyšování celkové úrovně dovedností, přičemž důraz by měl být kladen na vzdělávání a odbornou přípravu těch, jejichž úroveň dovedností je nízká, i těch, jimž hrozí hospodářské a sociální vyloučení; |
| --- | --- |

3.

usnesení Rady ze dne 15. listopadu 2007 s názvem „Novými dovednostmi k novým povoláním“ (3), které zdůrazňuje potřebu předvídat potřeby v oblasti dovedností a zvyšování celkové úrovně dovedností, přičemž důraz by měl být kladen na vzdělávání a odbornou přípravu těch, jejichž úroveň dovedností je nízká, i těch, jimž hrozí hospodářské a sociální vyloučení;

| 4. | usnesení Rady ze dne 23. listopadu 2007 o modernizaci univerzit v zájmu konkurenceschopnosti Evropy v globální znalostní ekonomice (4), v němž byl znovu potvrzen význam, jenž má růst příležitostí k celoživotnímu učení, rozšiřování přístupu k vysokoškolskému vzdělávání pro studenty, kteří nepatří k tradičním cílovým skupinám, a pro dospělé a rozvoj dimenze celoživotního učení u univerzit; |
| --- | --- |

4.

usnesení Rady ze dne 23. listopadu 2007 o modernizaci univerzit v zájmu konkurenceschopnosti Evropy v globální znalostní ekonomice (4), v němž byl znovu potvrzen význam, jenž má růst příležitostí k celoživotnímu učení, rozšiřování přístupu k vysokoškolskému vzdělávání pro studenty, kteří nepatří k tradičním cílovým skupinám, a pro dospělé a rozvoj dimenze celoživotního učení u univerzit;

| 5. | závěry Rady ze dne 22. května 2008 o vzdělávání dospělých (5), které zdůrazňují potřebu zvýšit kvalifikační úroveň stále značného počtu pracovníků s nízkou kvalifikací a vyzdvihují přínos vzdělávání dospělých, pokud jde o podporu sociální soudržnosti a hospodářského rozvoje; |
| --- | --- |

5.

závěry Rady ze dne 22. května 2008 o vzdělávání dospělých (5), které zdůrazňují potřebu zvýšit kvalifikační úroveň stále značného počtu pracovníků s nízkou kvalifikací a vyzdvihují přínos vzdělávání dospělých, pokud jde o podporu sociální soudržnosti a hospodářského rozvoje;

| 6. | rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1098/2008/ES ze dne 22. října 2008 o Evropském roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení (2010) (6), podle nějž je významnou překážkou začlenění do společnosti nedostatek základních dovedností a kvalifikací přizpůsobených potřebám trhu práce; |
| --- | --- |

6.

rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1098/2008/ES ze dne 22. října 2008 o Evropském roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení (2010) (6), podle nějž je významnou překážkou začlenění do společnosti nedostatek základních dovedností a kvalifikací přizpůsobených potřebám trhu práce;

| 7. | závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 21. listopadu 2008 o budoucích prioritách posílené evropské spolupráce v oblasti odborného vzdělávání a odborné přípravy (7), které zdůrazňují, že odborné vzdělávání a odborná příprava nejen podporují konkurenceschopnost, výkonnost podniků a inovace v kontextu globalizované ekonomiky, ale také rovný přístup, soudržnost, osobní rozvoj a aktivní občanství, a že přitažlivost odborného vzdělávání a odborné přípravy má být propagována mezi všemi cílovými skupinami; |
| --- | --- |

7.

závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 21. listopadu 2008 o budoucích prioritách posílené evropské spolupráce v oblasti odborného vzdělávání a odborné přípravy (7), které zdůrazňují, že odborné vzdělávání a odborná příprava nejen podporují konkurenceschopnost, výkonnost podniků a inovace v kontextu globalizované ekonomiky, ale také rovný přístup, soudržnost, osobní rozvoj a aktivní občanství, a že přitažlivost odborného vzdělávání a odborné přípravy má být propagována mezi všemi cílovými skupinami;

| 8. | závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 21. listopadu 2008 o přípravě mladých lidí na 21. století: agenda pro evropskou spolupráci v oblasti školství (8), které vyzývají členské státy, aby zajistily přístup k vysoce kvalitním vzdělávacím příležitostem a službám, zejména pro děti a mladé lidi, kteří mohou být znevýhodněni osobními, sociálními, kulturními nebo ekonomickými okolnostmi; |
| --- | --- |

8.

závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 21. listopadu 2008 o přípravě mladých lidí na 21. století: agenda pro evropskou spolupráci v oblasti školství (8), které vyzývají členské státy, aby zajistily přístup k vysoce kvalitním vzdělávacím příležitostem a službám, zejména pro děti a mladé lidi, kteří mohou být znevýhodněni osobními, sociálními, kulturními nebo ekonomickými okolnostmi;

| 9. | závěry Rady ze dne 26. listopadu 2009 o vzdělávání dětí z rodin migrantů (9), v nichž se členské státy vyzývají, aby přijaly příslušná opatření na jejich požadované úrovni odpovědnosti – místní, regionální nebo celostátní – a zajistily, aby všem dětem byly poskytovány spravedlivé a rovné příležitosti, jakož i potřebná podpora pro rozvoj jejich plného potenciálu, a to bez ohledu na poměry, z nichž pocházejí; |
| --- | --- |

9.

závěry Rady ze dne 26. listopadu 2009 o vzdělávání dětí z rodin migrantů (9), v nichž se členské státy vyzývají, aby přijaly příslušná opatření na jejich požadované úrovni odpovědnosti – místní, regionální nebo celostátní – a zajistily, aby všem dětem byly poskytovány spravedlivé a rovné příležitosti, jakož i potřebná podpora pro rozvoj jejich plného potenciálu, a to bez ohledu na poměry, z nichž pocházejí;

| 10. | usnesení Rady ze dne 27. listopadu 2009 o obnoveném rámci evropské spolupráce v oblasti mládeže (2010–2018) (10), v němž byly členské státy vyzvány, aby mladým lidem zajistily rovný přístup k vysoce kvalitnímu vzdělávání a odborné přípravě na všech úrovních a aby podpořily lepší návaznost mezi formálním vzděláváním a neformálním a zájmovým vzděláváním. |
| --- | --- |

10.

usnesení Rady ze dne 27. listopadu 2009 o obnoveném rámci evropské spolupráce v oblasti mládeže (2010–2018) (10), v němž byly členské státy vyzvány, aby mladým lidem zajistily rovný přístup k vysoce kvalitnímu vzdělávání a odborné přípravě na všech úrovních a aby podpořily lepší návaznost mezi formálním vzděláváním a neformálním a zájmovým vzděláváním.

A ZEJMÉNA S OHLEDEM NA:

závěry Rady ze dne 12. května 2009 o strategickém rámci evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy („ET 2020“) (11), které jako jeden ze svých čtyř strategických cílů uvádějí prosazování rovného přístupu, sociální soudržnosti a aktivního občanství a které definují pět referenčních úrovní evropských průměrných výsledků („evropské referenční úrovně“), jež rovněž kladou velký důraz na dosažení spravedlivosti,

A S OHLEDEM NA:

konferenci s názvem Vzdělávání přístupné všem: způsob podpory sociální soudržnosti konanou v Madridu ve dnech 11. až 12. března 2010.

KONSTATUJÍC, ŽE:

systémy vzdělávání a odborné přípravy napříč EU musí zajistit rovný přístup i špičkovou úroveň. Zvýšení úrovně dosaženého vzdělání a umožnění všem lidem získat klíčové kompetence má zásadní význam nejen pro hospodářský růst a konkurenceschopnost, ale také pro snížení chudoby a podporu sociálního začleňování.

Sociální začleňování prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy by mělo zajistit rovné příležitosti v přístupu ke kvalitnímu vzdělávání i rovné zacházení, včetně vzdělávání přizpůsobeného potřebám jednotlivce. Mělo by zároveň zajistit rovné příležitosti k dosažení nejlepších výsledků, a to díky úsilí poskytnout všem lidem nejvyšší úroveň klíčových kompetencí.

JSOUC SI VĚDOMA, ŽE:

systémy vzdělávání a odborné přípravy výrazně přispívají k prohlubování sociální soudržnosti, aktivnímu občanství a osobnímu naplnění v evropských společnostech. Mají potenciál podporovat vzestupnou sociální mobilitu a přerušovat koloběh chudoby, sociálního znevýhodnění a vyloučení. Pokud budou tyto systémy přizpůsobeny různorodosti poměrů, z nichž občané pocházejí z hlediska kulturního bohatství, stávajících znalostí a dovedností a vzdělávacích potřeb, mohla by být jejich úloha dále posílena.

Vzdělávání není ani jedinou příčinou, ani jediným řešením sociálního vyloučení. Vzdělávací opatření sama o sobě zřejmě nedokáží zmírnit dopad vícenásobných znevýhodnění, a proto jsou zapotřebí mnohoodvětvové přístupy, jež umožní skloubit tato opatření s širšími sociálními a hospodářskými politikami.

Zvyšování mezinárodní konkurenceschopnosti vyžaduje vysoce odborné dovednosti ve spojení se schopností tvořit, inovovat a pracovat v multikulturním a mnohojazyčném prostředí. Spolu s demografickým tlakem je tak čím dál důležitější, aby systémy vzdělávání a odborné přípravy zvyšovaly celkovou úroveň dosaženého vzdělání a přitom zajistily, aby všem lidem, mladým i dospělým, – bez ohledu na jejich socioekonomické podmínky nebo osobní situaci – bylo umožněno prostřednictvím celoživotního učení rozvinout jejich plný potenciál. V tomto ohledu je třeba věnovat pozornost zejména nárokům osob se zvláštními vzdělávacími potřebami, osob z rodin migrantů a z romské komunity.

S pokračujícím prohlubováním sociálních dopadů hospodářské krize a v souvislosti s Evropským rokem boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení (2010) (12) je jasné, že toto hospodářské oslabení silně zasáhlo ty, kteří jsou nejvíce znevýhodněni, a zároveň ohrožuje rozpočtové snahy zaměřené na tyto skupiny.

UZNÁVÁ, ŽE:

má-li být Evropa konkurenceschopná a má-li prosperovat jako znalostní ekonomika založená na udržitelné a vysoké zaměstnanosti a posílené sociální soudržnosti – jak stanoví strategie Evropa 2020 –, je zásadně nezbytné přistupovat k úloze vzdělávání a odborné přípravy z hlediska celoživotního učení. Poskytování klíčových kompetencí všem na základě celoživotního učení bude hrát nesmírně důležitou úlohu při zlepšování zaměstnatelnosti občanů, jejich sociálního začlenění a osobního naplnění.

Vzhledem k evropským referenčním úrovním, jež byly dohodnuty v souvislosti se strategickým rámcem evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy („ET 2020“), je naléhavě zapotřebí snížit současný počet žáků s problémy v základních dovednostech, zejména ve čtení (současné údaje ukazují, že v průměru jeden ze čtyř žáků neumí řádně číst a psát), dále snížit počet žáků, kteří předčasně ukončují vzdělávání a odbornou přípravu, zvýšit účast na vzdělávání a péči v raném věku, zvýšit počet mladých lidí s terciárním vzděláním a zvýšit účast dospělých na celoživotním učení. Tyto potřeby jsou zvláště naléhavé u osob ze znevýhodněných poměrů, které mají podle statistik tendenci k výrazně horším výsledkům z hlediska všech těchto referenčních úrovní. Cílů strategického rámce lze dosáhnout pouze zaměřením se na potřeby osob ohrožených sociálním vyloučením.

DOMNÍVÁ SE, ŽE:

z rozdílů v míře sociálního začlenění v různých členských státech vyplývá, že v EU je i nadále značný prostor pro snížení nerovnosti a vyloučení, a to jak prostřednictvím strukturálních změn, tak dodatečnou podporou studujících vystavených riziku sociálního vyloučení. Rovný přístup a špičková úroveň se navzájem nevylučují, nýbrž doplňují, a mělo by se o ně usilovat na vnitrostátní i evropské úrovni. Situace v jednotlivých členských státech je sice odlišná, evropská spolupráce však může pomoci nalézt způsoby, jak podporovat sociální začlenění a rovný přístup při současném zachování špičkové úrovně.

Systémy, které zastávají vysoké standardy kvality pro všechny bez rozdílu a posilují odpovědnost, podporují individuální, komplexní přístupy a včasnou intervenci a zaměřují se zejména na znevýhodněné žáky a studenty, se mohou stát silnou hnací silou při podpoře sociálního začleňování.

Významnou úlohu při usnadňování rovného přístupu, zvláště ve vysokoškolském vzdělávání, mohou plnit programy podpory studentů, např. granty, půjčky a další nepeněžní výhody. Vzhledem k rostoucímu tlaku na finanční prostředky investované do vzdělávání bude důležité dosáhnout vyšší efektivity veřejných investic; při rozhodování může pomoci analýza struktury a dopadů různých finančních programů.

DÁLE SE DOMNÍVÁ, ŽE:

pokud jde o předškolní a školní vzdělávání:

| 1. | Účast na vysoce kvalitním vzdělávání a péči v raném věku poskytovaných vysoce kvalifikovaným personálem při adekvátním poměru mezi počtem dětí a příslušných pracovníků přináší kladné výsledky u všech dětí a největší prospěch přináší nejvíce znevýhodněným dětem. Vyšší účasti dětí ze znevýhodněných poměrů lze dosáhnout poskytováním vhodných pobídek a podpory, uzpůsobením vzdělávání potřebám a zvýšením jeho dostupnosti (13). |
| --- | --- |

1.

Účast na vysoce kvalitním vzdělávání a péči v raném věku poskytovaných vysoce kvalifikovaným personálem při adekvátním poměru mezi počtem dětí a příslušných pracovníků přináší kladné výsledky u všech dětí a největší prospěch přináší nejvíce znevýhodněným dětem. Vyšší účasti dětí ze znevýhodněných poměrů lze dosáhnout poskytováním vhodných pobídek a podpory, uzpůsobením vzdělávání potřebám a zvýšením jeho dostupnosti (13).

| 2. | Zajištění vysoce kvalitního vzdělávání, jež poskytuje klíčové kompetence všem, je jedním z nejúčinnějších způsobů podpory sociálního začlenění. Školy s velkým poměrem žáků ze znevýhodněných poměrů potřebují dodatečnou podporu. |
| --- | --- |

2.

Zajištění vysoce kvalitního vzdělávání, jež poskytuje klíčové kompetence všem, je jedním z nejúčinnějších způsobů podpory sociálního začlenění. Školy s velkým poměrem žáků ze znevýhodněných poměrů potřebují dodatečnou podporu.

| 3. | Aby byla prevence předčasného ukončení školní docházky úspěšná, je třeba vypracovat poznatky o skupinách s rizikem předčasného ukončení školní docházky (např. z důvodu osobní situace nebo socioekonomických podmínek či z důvodu poruch učení) na místní, regionální a celostátní úrovni a vyvinout mechanismy pro včasnou identifikaci jedinců, u nichž toto riziko existuje. Měly by být provedeny komplexní meziodvětvové strategie obsahující celou škálu celoškolních a systémových politik cílených na různé faktory předčasného ukončení školní docházky. Individualizovaná podpora pro žáky, kterým takové riziko hrozí, se může týkat mj. poskytování individuálního učení, poradenství, mentorských a instruktorských programů, sociální podpory a mimoškolní činnosti podporující učení. |
| --- | --- |

3.

Aby byla prevence předčasného ukončení školní docházky úspěšná, je třeba vypracovat poznatky o skupinách s rizikem předčasného ukončení školní docházky (např. z důvodu osobní situace nebo socioekonomických podmínek či z důvodu poruch učení) na místní, regionální a celostátní úrovni a vyvinout mechanismy pro včasnou identifikaci jedinců, u nichž toto riziko existuje. Měly by být provedeny komplexní meziodvětvové strategie obsahující celou škálu celoškolních a systémových politik cílených na různé faktory předčasného ukončení školní docházky. Individualizovaná podpora pro žáky, kterým takové riziko hrozí, se může týkat mj. poskytování individuálního učení, poradenství, mentorských a instruktorských programů, sociální podpory a mimoškolní činnosti podporující učení.

| 4. | Na úrovni jednotlivých vzdělávacích institucí pak tyto strategie pro začlenění vyžadují silné vedení a systematické sledování výsledků a kvality, inovativní, vysoce kvalitní výuku, již umožní náležitá odborná příprava učitelů, posílení jejich postavení a motivace, spolupráce s odborníky jiných profesí a zajištění přiměřených zdrojů. Poskytování integrovanější podpory potřebným studujícím vyžaduje spolupráci s rodiči a zainteresovanými stranami v rámci vlastního společenství, například v oblastech jako je mimoškolní neformální a zájmové vzdělávání a informální učení. |
| --- | --- |

4.

Na úrovni jednotlivých vzdělávacích institucí pak tyto strategie pro začlenění vyžadují silné vedení a systematické sledování výsledků a kvality, inovativní, vysoce kvalitní výuku, již umožní náležitá odborná příprava učitelů, posílení jejich postavení a motivace, spolupráce s odborníky jiných profesí a zajištění přiměřených zdrojů. Poskytování integrovanější podpory potřebným studujícím vyžaduje spolupráci s rodiči a zainteresovanými stranami v rámci vlastního společenství, například v oblastech jako je mimoškolní neformální a zájmové vzdělávání a informální učení.

| 5. | Vytvoření podmínek pro úspěšné začlenění žáků se zvláštními potřebami do běžného prostředí je přínosem pro všechny studující. Častější využívání individuálních přístupů, včetně individuálních plánů učení a využití hodnocení k podpoře procesu učení, školení vyučujících na téma zvládání a využívání rozmanitosti, podpora kooperativní výuky a učení a rozšíření přístupu a účasti – to jsou způsoby, jak lze zvýšit kvalitu pro všechny. |
| --- | --- |

5.

Vytvoření podmínek pro úspěšné začlenění žáků se zvláštními potřebami do běžného prostředí je přínosem pro všechny studující. Častější využívání individuálních přístupů, včetně individuálních plánů učení a využití hodnocení k podpoře procesu učení, školení vyučujících na téma zvládání a využívání rozmanitosti, podpora kooperativní výuky a učení a rozšíření přístupu a účasti – to jsou způsoby, jak lze zvýšit kvalitu pro všechny.

pokud jde o odborné vzdělávání a přípravu:

| — | Rozmanitá nabídka odborné přípravy s větším důrazem na klíčové kompetence, včetně průřezových, může jednotlivcům poskytnout tolik potřebné cesty ke zlepšení kvalifikace a tím pádem k přístupu na trh práce. V případě znevýhodněných skupin lze význam odborného vzdělávání a přípravy zvýšit jejím uzpůsobením potřebám jednotlivých studujících, posílením odborného vedení a poradenství, uznáním různých forem předchozího učení a podporováním alternativních schémat učení v zaměstnání. Klíčem k aktivnímu začleňovacímu přístupu a ke snížení nezaměstnanosti v případě průmyslových změn je zvýšení účasti na dalším odborném vzdělávání a přípravě, a to zejména v případě osob s nízkou kvalifikací. |
| --- | --- |

—

Rozmanitá nabídka odborné přípravy s větším důrazem na klíčové kompetence, včetně průřezových, může jednotlivcům poskytnout tolik potřebné cesty ke zlepšení kvalifikace a tím pádem k přístupu na trh práce. V případě znevýhodněných skupin lze význam odborného vzdělávání a přípravy zvýšit jejím uzpůsobením potřebám jednotlivých studujících, posílením odborného vedení a poradenství, uznáním různých forem předchozího učení a podporováním alternativních schémat učení v zaměstnání. Klíčem k aktivnímu začleňovacímu přístupu a ke snížení nezaměstnanosti v případě průmyslových změn je zvýšení účasti na dalším odborném vzdělávání a přípravě, a to zejména v případě osob s nízkou kvalifikací.

pokud jde o vysokoškolské vzdělávání:

| 1. | Zvýšení ambicí a usnadnění přístupu studentů ze znevýhodněných poměrů vyžaduje posílení programů finanční podpory a další pobídky a zkvalitnění jejich struktury. Finančně dostupné, přístupné, dostačující a přenositelné studentské půjčky podobně jako granty udělované na základě průzkumu majetkových poměrů mohou zvýšit účast těch, kteří si nemohou dovolit náklady vysokoškolského vzdělávání. |
| --- | --- |

1.

Zvýšení ambicí a usnadnění přístupu studentů ze znevýhodněných poměrů vyžaduje posílení programů finanční podpory a další pobídky a zkvalitnění jejich struktury. Finančně dostupné, přístupné, dostačující a přenositelné studentské půjčky podobně jako granty udělované na základě průzkumu majetkových poměrů mohou zvýšit účast těch, kteří si nemohou dovolit náklady vysokoškolského vzdělávání.

| 2. | Pružnější a rozmanitější formy učení – např. uznání předchozího učení, vzdělávání formou částečného studia a dálkové studium – mohou dovolit skloubit vysokoškolské vzdělávání s pracovními nebo rodinnými povinnostmi a podpořit širší účast. Prováděním opatření zaměřených na sledování míry retence studentů ve vysokoškolském vzdělávání a jejího zvyšování, poskytování individuální podpory, zkvalitňování vedení, mentorování a odborné přípravy – především během raných fází vysokoškolského studia – lze zvýšit počet studentů ze znevýhodněných rodin, kteří dokončí vysokoškolské vzdělání. |
| --- | --- |

2.

Pružnější a rozmanitější formy učení – např. uznání předchozího učení, vzdělávání formou částečného studia a dálkové studium – mohou dovolit skloubit vysokoškolské vzdělávání s pracovními nebo rodinnými povinnostmi a podpořit širší účast. Prováděním opatření zaměřených na sledování míry retence studentů ve vysokoškolském vzdělávání a jejího zvyšování, poskytování individuální podpory, zkvalitňování vedení, mentorování a odborné přípravy – především během raných fází vysokoškolského studia – lze zvýšit počet studentů ze znevýhodněných rodin, kteří dokončí vysokoškolské vzdělání.

| 3. | Je zapotřebí zvláště dbát na to, aby byly zejména v oblasti financování plně zohledněny potřeby znevýhodněných studentů, kteří často nemohou využívat nabízených programů mobility. |
| --- | --- |

3.

Je zapotřebí zvláště dbát na to, aby byly zejména v oblasti financování plně zohledněny potřeby znevýhodněných studentů, kteří často nemohou využívat nabízených programů mobility.

| 4. | Boj proti nerovnosti, chudobě a sociálnímu vyloučení lze posílit uznáním skutečnosti, že vysokoškolské instituce mají sociální odpovědnost navracet společnosti prospěch, který ze znalostí plyne, dávat znalosti k dispozici širšímu společenství – na místní i globální úrovni – a reagovat na společenské potřeby. |
| --- | --- |

4.

Boj proti nerovnosti, chudobě a sociálnímu vyloučení lze posílit uznáním skutečnosti, že vysokoškolské instituce mají sociální odpovědnost navracet společnosti prospěch, který ze znalostí plyne, dávat znalosti k dispozici širšímu společenství – na místní i globální úrovni – a reagovat na společenské potřeby.

| 5. | Vysokoškolské instituce mohou rovněž vyjádřit sociální odpovědnost tím, že dají své zdroje k dispozici dospělým a neformálním a zájmovým studujícím, posílí výzkum týkající se sociálního vyloučení, podpoří inovace a aktualizují vzdělávací prostředky a metodiku. |
| --- | --- |

5.

Vysokoškolské instituce mohou rovněž vyjádřit sociální odpovědnost tím, že dají své zdroje k dispozici dospělým a neformálním a zájmovým studujícím, posílí výzkum týkající se sociálního vyloučení, podpoří inovace a aktualizují vzdělávací prostředky a metodiku.

pokud jde o vzdělávání dospělých:

| 1. | Rozšířením přístupu ke vzdělávání dospělých mohu vzniknout nové možnosti aktivního začleňování a silnějšího sociálního zapojení, obzvláště u méně kvalifikovaných osob, nezaměstnaných, dospělých se zvláštními potřebami, starších lidí a migrantů. Zejména v případě migrantů je při podpoře sociálního začleňování i zlepšení základních dovedností a zvýšení zaměstnatelnosti nesmírně důležité zvládnutí jazyka nebo jazyků hostitelské země. |
| --- | --- |

1.

Rozšířením přístupu ke vzdělávání dospělých mohu vzniknout nové možnosti aktivního začleňování a silnějšího sociálního zapojení, obzvláště u méně kvalifikovaných osob, nezaměstnaných, dospělých se zvláštními potřebami, starších lidí a migrantů. Zejména v případě migrantů je při podpoře sociálního začleňování i zlepšení základních dovedností a zvýšení zaměstnatelnosti nesmírně důležité zvládnutí jazyka nebo jazyků hostitelské země.

| 2. | Při oslovení znevýhodněných a ohrožených skupin hraje ústřední úlohu vzdělávání dospělých nabízené v mnoha různých prostředích se zapojením řady zainteresovaných stran (např. veřejný a soukromý sektor, vysokoškolské instituce, místní společenství a nevládní organizace) a zahrnutím učení z důvodů osobních, občanských, sociálních a pracovních. Pokud jde konkrétně o učení související se zaměstnáním, mohou podniky prokázat svou sociální odpovědnost lepším předvídáním strukturálních změn a poskytováním příležitostí k rekvalifikaci. |
| --- | --- |

2.

Při oslovení znevýhodněných a ohrožených skupin hraje ústřední úlohu vzdělávání dospělých nabízené v mnoha různých prostředích se zapojením řady zainteresovaných stran (např. veřejný a soukromý sektor, vysokoškolské instituce, místní společenství a nevládní organizace) a zahrnutím učení z důvodů osobních, občanských, sociálních a pracovních. Pokud jde konkrétně o učení související se zaměstnáním, mohou podniky prokázat svou sociální odpovědnost lepším předvídáním strukturálních změn a poskytováním příležitostí k rekvalifikaci.

| 3. | Je možné posoudit potenciál mezigeneračního učení jakožto prostředku ke sdílení znalostí a odbornosti a posílení komunikace a solidarity mezi mladší a starší generací za účelem překlenutí rostoucích rozdílů v oblasti digitálních technologií a snížení společenské izolace. |
| --- | --- |

3.

Je možné posoudit potenciál mezigeneračního učení jakožto prostředku ke sdílení znalostí a odbornosti a posílení komunikace a solidarity mezi mladší a starší generací za účelem překlenutí rostoucích rozdílů v oblasti digitálních technologií a snížení společenské izolace.

z pohledu celoživotního učení:

| — | Systémy vzdělávání a odborné přípravy s pružnými formami, které otevírají příležitosti na co nejdelší dobu a které se dokážou vyhnout „slepým uličkám“, přispívají k překonávání znevýhodnění. Pomáhají rovněž uniknout socioekonomické či kulturní marginalizaci a situacím, kdy se lidé nechávají brzdit nízkým očekáváním. Celoživotní poradenství a uznávání získaných dovedností, včetně uznávání předchozího učení a zkušeností, a diverzifikace přijímacích modelů na všech úrovních vzdělávání a odborné přípravy, včetně vysokoškolského vzdělávání a vzdělávání dospělých, a věnování větší pozornosti kvalitě a atraktivitě vzdělávacího prostředí může studujícím pomoci v období přechodů. K tomu, aby bylo možné oslovit znevýhodněné skupiny mimo systémy vzdělávání a odborné přípravy, je třeba inovovat způsoby poradenství a spolupráce s dalšími sociálními službami a občanskou společností. |
| --- | --- |

—

Systémy vzdělávání a odborné přípravy s pružnými formami, které otevírají příležitosti na co nejdelší dobu a které se dokážou vyhnout „slepým uličkám“, přispívají k překonávání znevýhodnění. Pomáhají rovněž uniknout socioekonomické či kulturní marginalizaci a situacím, kdy se lidé nechávají brzdit nízkým očekáváním. Celoživotní poradenství a uznávání získaných dovedností, včetně uznávání předchozího učení a zkušeností, a diverzifikace přijímacích modelů na všech úrovních vzdělávání a odborné přípravy, včetně vysokoškolského vzdělávání a vzdělávání dospělých, a věnování větší pozornosti kvalitě a atraktivitě vzdělávacího prostředí může studujícím pomoci v období přechodů. K tomu, aby bylo možné oslovit znevýhodněné skupiny mimo systémy vzdělávání a odborné přípravy, je třeba inovovat způsoby poradenství a spolupráce s dalšími sociálními službami a občanskou společností.

VYZÝVÁ PROTO ČLENSKÉ STÁTY, ABY:

v oblasti předškolního a školního vzdělávání:

| 1. | zajistily širší přístup k vysoce kvalitnímu vzdělávání a péči v raném věku s cílem umožnit všem dětem, zejména dětem ze znevýhodněných poměrů nebo dětem se zvláštními vzdělávacími potřebami, „jistý start“ a současně zvýšit motivaci dětí se učit; |
| --- | --- |

1.

zajistily širší přístup k vysoce kvalitnímu vzdělávání a péči v raném věku s cílem umožnit všem dětem, zejména dětem ze znevýhodněných poměrů nebo dětem se zvláštními vzdělávacími potřebami, „jistý start“ a současně zvýšit motivaci dětí se učit;

| 2. | zlepšily kvalitu poskytovaného vzdělání ve školách a snížily rozdíly mezi školami i v rámci škol za účelem boje proti potenciální socioekonomické nebo kulturní marginalizaci; |
| --- | --- |

2.

zlepšily kvalitu poskytovaného vzdělání ve školách a snížily rozdíly mezi školami i v rámci škol za účelem boje proti potenciální socioekonomické nebo kulturní marginalizaci;

| 3. | se zaměřily na získávání elementárních základních dovedností, jako je především schopnost číst, psát a počítat a jazykové dovednosti, a to zejména v případě žáků z rodin migrantů; |
| --- | --- |

3.

se zaměřily na získávání elementárních základních dovedností, jako je především schopnost číst, psát a počítat a jazykové dovednosti, a to zejména v případě žáků z rodin migrantů;

| 4. | podpořily vytváření sítí mezi školami za účelem výměny zkušeností a osvědčených postupů; |
| --- | --- |

4.

podpořily vytváření sítí mezi školami za účelem výměny zkušeností a osvědčených postupů;

| 5. | posílily snahy předcházet předčasnému ukončení školní docházky prostřednictvím vývoje systémů včasného varování upozorňujících na žáky, kterým takové riziko hrozí; podporovaly celoškolní strategie začleňování zaměřené na kvalitu a podpořené odpovídajícím vedením a odbornou přípravou učitelů z hlediska celoživotního učení; |
| --- | --- |

5.

posílily snahy předcházet předčasnému ukončení školní docházky prostřednictvím vývoje systémů včasného varování upozorňujících na žáky, kterým takové riziko hrozí; podporovaly celoškolní strategie začleňování zaměřené na kvalitu a podpořené odpovídajícím vedením a odbornou přípravou učitelů z hlediska celoživotního učení;

| 6. | vypracovaly více individualizované přístupy a systémové reakce určené k podpoře všech žáků a poskytovaly další pomoc osobám ze znevýhodněných poměrů a osobám se zvláštními potřebami; |
| --- | --- |

6.

vypracovaly více individualizované přístupy a systémové reakce určené k podpoře všech žáků a poskytovaly další pomoc osobám ze znevýhodněných poměrů a osobám se zvláštními potřebami;

| 7. | posílily relevanci školního vzdělání s cílem zvýšit ambice žáků a podnítit nejen schopnost se učit, ale i motivaci se učit; |
| --- | --- |

7.

posílily relevanci školního vzdělání s cílem zvýšit ambice žáků a podnítit nejen schopnost se učit, ale i motivaci se učit;

| 8. | zvýšily atraktivnost pedagogického povolání, poskytovaly náležitou odbornou přípravu při zaměstnání a zajistily silné vedení škol; |
| --- | --- |

8.

zvýšily atraktivnost pedagogického povolání, poskytovaly náležitou odbornou přípravu při zaměstnání a zajistily silné vedení škol;

| 9. | zajistily, že školy budou více odpovědné vůči celé společnosti, posílily partnerství mezi školou a rodiči, podniky a místními společenstvími a dále integrovaly formální a neformální činnosti; |
| --- | --- |

9.

zajistily, že školy budou více odpovědné vůči celé společnosti, posílily partnerství mezi školou a rodiči, podniky a místními společenstvími a dále integrovaly formální a neformální činnosti;

| 10. | podporovaly úspěšné začleňovací vzdělávací přístupy ke všem žákům, včetně žáků se zvláštními potřebami, tím, že ze škol vytvoří vzdělávací společenství, která přispívají k začleňování a vzájemné podpoře a kde je uznáván talent všech žáků; sledovaly dopad těchto přístupů, zejména za účelem zvýšení přístupu a počtu absolventů mezi studujícími se zvláštními potřebami na všech úrovních vzdělávacího systému. |
| --- | --- |

10.

podporovaly úspěšné začleňovací vzdělávací přístupy ke všem žákům, včetně žáků se zvláštními potřebami, tím, že ze škol vytvoří vzdělávací společenství, která přispívají k začleňování a vzájemné podpoře a kde je uznáván talent všech žáků; sledovaly dopad těchto přístupů, zejména za účelem zvýšení přístupu a počtu absolventů mezi studujícími se zvláštními potřebami na všech úrovních vzdělávacího systému.

v oblasti odborného vzdělávání a přípravy:

| 1. | posílily získávání klíčových kompetencí prostřednictvím forem a programů odborného vzdělávání a pečlivěji se věnovaly potřebám znevýhodněných studujících; |
| --- | --- |

1.

posílily získávání klíčových kompetencí prostřednictvím forem a programů odborného vzdělávání a pečlivěji se věnovaly potřebám znevýhodněných studujících;

| 2. | dále rozvinuly odborné vzdělávání a přípravu, které studujícím umožní stanovit si formu učení přizpůsobenou jejich vlastním potřebám; |
| --- | --- |

2.

dále rozvinuly odborné vzdělávání a přípravu, které studujícím umožní stanovit si formu učení přizpůsobenou jejich vlastním potřebám;

| 3. | se snažily zajistit řádnou integraci systémů odborného vzdělávání a přípravy do obecných vzdělávacích a výukových systémů, včetně pružných forem studia, které studujícím umožní postupovat z jednoho oboru do dalšího a dále do zaměstnání; |
| --- | --- |

3.

se snažily zajistit řádnou integraci systémů odborného vzdělávání a přípravy do obecných vzdělávacích a výukových systémů, včetně pružných forem studia, které studujícím umožní postupovat z jednoho oboru do dalšího a dále do zaměstnání;

| 4. | posílily činnosti související s vedením studentů a poradenstvím a příslušné vzdělávání učitelů s cílem podpořit studenty při volbě povolání a přechodu mezi jednotlivými školami nebo ze škol do pracovního procesu; to je důležité zejména pro úspěšné zapojení na trhu práce a pro začlenění studentů se zvláštními potřebami. |
| --- | --- |

4.

posílily činnosti související s vedením studentů a poradenstvím a příslušné vzdělávání učitelů s cílem podpořit studenty při volbě povolání a přechodu mezi jednotlivými školami nebo ze škol do pracovního procesu; to je důležité zejména pro úspěšné zapojení na trhu práce a pro začlenění studentů se zvláštními potřebami.

v oblasti vysokoškolského vzdělávání:

| 1. | podporovaly rozšiřování přístupu například posilováním programů finanční podpory pro studenty a prostřednictvím pružných a diverzifikovaných forem učení; |
| --- | --- |

1.

podporovaly rozšiřování přístupu například posilováním programů finanční podpory pro studenty a prostřednictvím pružných a diverzifikovaných forem učení;

| 2. | rozvíjely politiky zaměřené na zvýšení počtu osob s dokončeným vysokoškolským vzděláním, kromě jiného prostřednictvím posílení individuální podpory, vedení a mentorování studujících; |
| --- | --- |

2.

rozvíjely politiky zaměřené na zvýšení počtu osob s dokončeným vysokoškolským vzděláním, kromě jiného prostřednictvím posílení individuální podpory, vedení a mentorování studujících;

| 3. | pokračovaly, pokud jde o mobilitu ve vzdělávání, v odstraňování bariér, rozšiřování příležitostí a zvyšování kvality i poskytováním odpovídajících pobídek pro mobilitu studentů ze znevýhodněných poměrů; |
| --- | --- |

3.

pokračovaly, pokud jde o mobilitu ve vzdělávání, v odstraňování bariér, rozšiřování příležitostí a zvyšování kvality i poskytováním odpovídajících pobídek pro mobilitu studentů ze znevýhodněných poměrů;

| 4. | podporovaly zvláštní programy pro dospělé studenty a další netradiční studující. |
| --- | --- |

4.

podporovaly zvláštní programy pro dospělé studenty a další netradiční studující.

v oblasti vzdělávání dospělých:

| 1. | posilovaly politiky, které lidem s nízkou kvalifikací, nezaměstnaným dospělým, popřípadě občanům z rodin migrantů umožní získat kvalifikaci nebo zvýšit dovednosti („o krok dál“) a mladým dospělým poskytne více možností, jak v rámci „druhé příležitosti“ získat vzdělání; |
| --- | --- |

1.

posilovaly politiky, které lidem s nízkou kvalifikací, nezaměstnaným dospělým, popřípadě občanům z rodin migrantů umožní získat kvalifikaci nebo zvýšit dovednosti („o krok dál“) a mladým dospělým poskytne více možností, jak v rámci „druhé příležitosti“ získat vzdělání;

| 2. | podpořily opatření s cílem zajistit všem bez rozdílu přístup k základním dovednostem a klíčovým kompetencím, jež jsou ve znalostní společnosti nezbytné k životu i studiu, obzvláště pak ke gramotnosti a dovednostem v oblasti informačních a komunikačních technologií; |
| --- | --- |

2.

podpořily opatření s cílem zajistit všem bez rozdílu přístup k základním dovednostem a klíčovým kompetencím, jež jsou ve znalostní společnosti nezbytné k životu i studiu, obzvláště pak ke gramotnosti a dovednostem v oblasti informačních a komunikačních technologií;

a obecně, aby posilovaly sociální rozměr systémů vzdělávání a odborné přípravy tím, že:

| 1. | zvýší pružnost a prostupnost forem vzdělávání a odstraní překážky bránící účasti na jednotlivých systémech vzdělávání a odborné přípravy a mobilitě mezi nimi; |
| --- | --- |

1.

zvýší pružnost a prostupnost forem vzdělávání a odstraní překážky bránící účasti na jednotlivých systémech vzdělávání a odborné přípravy a mobilitě mezi nimi;

| 2. | vytvoří užší vazby mezi oblastí vzdělávání, světem práce a celou společností v zájmu zvýšení zaměstnatelnosti a aktivního občanství; |
| --- | --- |

2.

vytvoří užší vazby mezi oblastí vzdělávání, světem práce a celou společností v zájmu zvýšení zaměstnatelnosti a aktivního občanství;

| 3. | zavedou systémy pro uznávání předchozího učení, včetně informálního učení a neformálního a zájmového vzdělávání, a zvýší využití celoživotního vedení u znevýhodněných studujících a studujících s nízkou kvalifikací; |
| --- | --- |

3.

zavedou systémy pro uznávání předchozího učení, včetně informálního učení a neformálního a zájmového vzdělávání, a zvýší využití celoživotního vedení u znevýhodněných studujících a studujících s nízkou kvalifikací;

| 4. | zhodnotí dopad a účinnost opatření finanční podpory zaměřených na znevýhodněné osoby i dopad organizace a struktury vzdělávacích systémů na tyto osoby; |
| --- | --- |

4.

zhodnotí dopad a účinnost opatření finanční podpory zaměřených na znevýhodněné osoby i dopad organizace a struktury vzdělávacích systémů na tyto osoby;

| 5. | zváží shromažďování údajů o výsledcích, počtu osob s nedokončenou školní docházkou, socioekonomickém prostředí studujících, a to především v odborném vzdělávání a přípravě, vysokoškolském vzdělávání a vzdělávání dospělých; |
| --- | --- |

5.

zváží shromažďování údajů o výsledcích, počtu osob s nedokončenou školní docházkou, socioekonomickém prostředí studujících, a to především v odborném vzdělávání a přípravě, vysokoškolském vzdělávání a vzdělávání dospělých;

| 6. | zváží stanovení kvantifikovaných cílů v oblasti sociálního začleňování prostřednictvím vzdělávání, které budou odpovídat situaci v jednotlivých členských státech; |
| --- | --- |

6.

zváží stanovení kvantifikovaných cílů v oblasti sociálního začleňování prostřednictvím vzdělávání, které budou odpovídat situaci v jednotlivých členských státech;

| 7. | zváží vypracování integrovaného přístupu k těmto cílům v koordinaci s dalšími politikami; |
| --- | --- |

7.

zváží vypracování integrovaného přístupu k těmto cílům v koordinaci s dalšími politikami;

| 8. | vyčlení přiměřené zdroje pro znevýhodněné žáky a školy a ve vhodných případech rozšíří použití Evropského sociálního fondu a Evropského fondu pro regionální rozvoj, aby se tak prostřednictvím vzdělání omezilo sociální vyloučení. |
| --- | --- |

8.

vyčlení přiměřené zdroje pro znevýhodněné žáky a školy a ve vhodných případech rozšíří použití Evropského sociálního fondu a Evropského fondu pro regionální rozvoj, aby se tak prostřednictvím vzdělání omezilo sociální vyloučení.

VYZÝVÁ PROTO ČLENSKÉ STÁTY A KOMISI, ABY:

| 1. | dále spolupracovaly na strategické prioritě podporování rovného přístupu, sociální soudržnosti a aktivního občanství prostřednictvím aktivního využívání otevřené metody koordinace v kontextu strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy („ET 2020“), prováděním sociálního rozměru boloňského a kodaňského procesu a přijetím opatření v souladu se závěry Rady z roku 2008 o vzdělávání dospělých; |
| --- | --- |

1.

dále spolupracovaly na strategické prioritě podporování rovného přístupu, sociální soudržnosti a aktivního občanství prostřednictvím aktivního využívání otevřené metody koordinace v kontextu strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy („ET 2020“), prováděním sociálního rozměru boloňského a kodaňského procesu a přijetím opatření v souladu se závěry Rady z roku 2008 o vzdělávání dospělých;

| 2. | se snažily aktivně využívat každého z prvků programu celoživotního učení a případně Evropského sociálního fondu, Evropského fondu pro regionální rozvoj a programu Progress s cílem posílit sociální začleňování prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy a v návrzích na příští generace programů se na tento rozměr vytrvale a pevně soustředily; |
| --- | --- |

2.

se snažily aktivně využívat každého z prvků programu celoživotního učení a případně Evropského sociálního fondu, Evropského fondu pro regionální rozvoj a programu Progress s cílem posílit sociální začleňování prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy a v návrzích na příští generace programů se na tento rozměr vytrvale a pevně soustředily;

| 3. | prosazovaly a podporovaly větší účast studujících ze znevýhodněných poměrů nebo se zvláštními potřebami v mezinárodních programech mobility, partnerstvích a projektech, především v těch, které vznikly v rámci programu celoživotního učení; |
| --- | --- |

3.

prosazovaly a podporovaly větší účast studujících ze znevýhodněných poměrů nebo se zvláštními potřebami v mezinárodních programech mobility, partnerstvích a projektech, především v těch, které vznikly v rámci programu celoživotního učení;

| 4. | podporovaly srovnávací výzkum účinnosti politik zvyšujících rovný přístup ve vzdělávání a odborné přípravě, ve spolupráci s dalšími mezinárodními organizacemi rozšiřovaly vědomostní základnu a zajistily šíření výsledků výzkumu; |
| --- | --- |

4.

podporovaly srovnávací výzkum účinnosti politik zvyšujících rovný přístup ve vzdělávání a odborné přípravě, ve spolupráci s dalšími mezinárodními organizacemi rozšiřovaly vědomostní základnu a zajistily šíření výsledků výzkumu;

| 5. | prosazovaly vzdělávání a odbornou přípravu jako klíčové nástroje k dosažení cílů sociálního začlenění a procesu sociální ochrany. |
| --- | --- |

5.

prosazovaly vzdělávání a odbornou přípravu jako klíčové nástroje k dosažení cílů sociálního začlenění a procesu sociální ochrany.

---

(1)  Úř. věst. C 298, 8.12.2006, s. 3.

(2)  Úř. věst. L 394, 30.12.2006, s. 10.

(3)  Úř. věst. C 290, 4.12.2007, s. 1.

(4)  Dokument 16096/1/07 REV 1.

(5)  Úř. věst. C 140, 6.6.2008, s. 10.

(6)  Úř. věst. L 298, 7.11.2008, s. 20.

(7)  Úř. věst. C 18, 24.1.2009, s. 6.

(8)  Úř. věst. C 319, 13.12.2008, s. 20.

(9)  Úř. věst. C 301, 11.12.2009, s. 5.

(10)  Úř. věst. C 311, 19.12.2009, s. 1.

(11)  Úř. věst. C 119, 28.5.2009, s. 2.

(12)  Viz poznámka pod čarou 6.

(13)  Pro účely tohoto znění zahrnuje pojem „znevýhodněné poměry“ podle potřeby i žáky se zvláštními vzdělávacími potřebami.

---

| 26.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 135/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 135/8

---

Závěry Rady ze dne 11. května 2010 o kompetencích na podporu celoživotního učení a o iniciativě „Novými dovednostmi k novým povoláním“

2010/C 135/03

RADA EVROPSKÉ UNIE,

PŘIPOMÍNAJÍC:

| 1. | doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. prosince 2006 o klíčových schopnostech pro celoživotní učení (1), jehož cílem je zajistit, aby počáteční vzdělávání a odborná příprava poskytovaly všem mladým lidem prostředky k rozvoji jejich klíčových kompetencí na úrovni, která je připraví pro jejich další vzdělávání a pracovní život a která umožní dospělým, aby rozvíjeli a aktualizovali své klíčové kompetence v průběhu života; |
| --- | --- |

1.

doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. prosince 2006 o klíčových schopnostech pro celoživotní učení (1), jehož cílem je zajistit, aby počáteční vzdělávání a odborná příprava poskytovaly všem mladým lidem prostředky k rozvoji jejich klíčových kompetencí na úrovni, která je připraví pro jejich další vzdělávání a pracovní život a která umožní dospělým, aby rozvíjeli a aktualizovali své klíčové kompetence v průběhu života;

| 2. | usnesení Rady ze dne 15. listopadu 2007 o nových dovednostech pro nová povolání (2) a závěry Rady ze dne 9. března 2009 o nových dovednostech pro nová povolání – „předvídání a zohledňování potřeb trhu práce a potřebných kvalifikací“ (3), která se zaměřují na přípravu lidí pro nová povolání v rámci znalostní společnosti, a která uznala skutečnost, že požadavky na dovednosti, kompetence a kvalifikaci u všech druhů i úrovní zaměstnání výrazně vzrostou a že ze strany zaměstnavatelů roste poptávka po pracovnících s průřezovými klíčovými kompetencemi; |
| --- | --- |

2.

usnesení Rady ze dne 15. listopadu 2007 o nových dovednostech pro nová povolání (2) a závěry Rady ze dne 9. března 2009 o nových dovednostech pro nová povolání – „předvídání a zohledňování potřeb trhu práce a potřebných kvalifikací“ (3), která se zaměřují na přípravu lidí pro nová povolání v rámci znalostní společnosti, a která uznala skutečnost, že požadavky na dovednosti, kompetence a kvalifikaci u všech druhů i úrovní zaměstnání výrazně vzrostou a že ze strany zaměstnavatelů roste poptávka po pracovnících s průřezovými klíčovými kompetencemi;

| 3. | doporučení Evropského parlamentu a Rady o zavedení evropského rámce kvalifikací pro celoživotní učení ze dne 23. dubna 2008 (4), v němž se podporuje posun od tradičního zdůrazňování „studijních vstupů“, jako je délka učení či typ instituce, k upřednostnění přístupu založeného na „výsledcích učení“, tedy na tom, co studující zná, čemu rozumí a co je schopen vykonávat; |
| --- | --- |

3.

doporučení Evropského parlamentu a Rady o zavedení evropského rámce kvalifikací pro celoživotní učení ze dne 23. dubna 2008 (4), v němž se podporuje posun od tradičního zdůrazňování „studijních vstupů“, jako je délka učení či typ instituce, k upřednostnění přístupu založeného na „výsledcích učení“, tedy na tom, co studující zná, čemu rozumí a co je schopen vykonávat;

| 4. | závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 22. května 2008 o podpoře tvořivosti a inovací prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy (5), v nichž se zdůrazňuje význam rámce pro klíčové kompetence pro větší kreativitu a inovace a jež vedly k Manifestu pro tvořivost a inovace v Evropě, který předložili vyslanci roku 2009, který byl vyhlášen evropským rokem tvořivosti a inovace; |
| --- | --- |

4.

závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 22. května 2008 o podpoře tvořivosti a inovací prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy (5), v nichž se zdůrazňuje význam rámce pro klíčové kompetence pro větší kreativitu a inovace a jež vedly k Manifestu pro tvořivost a inovace v Evropě, který předložili vyslanci roku 2009, který byl vyhlášen evropským rokem tvořivosti a inovace;

| 5. | závěry Rady ze dne 22. května 2008 o vzdělávání dospělých (6), v nichž se zdůrazňuje význam vzdělávání dospělých, které je klíčovou složkou celoživotního učení; |
| --- | --- |

5.

závěry Rady ze dne 22. května 2008 o vzdělávání dospělých (6), v nichž se zdůrazňuje význam vzdělávání dospělých, které je klíčovou složkou celoživotního učení;

| 6. | závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 21. listopadu 2008 o přípravě mladých lidí na 21. století (7), v nichž se zdůrazňuje, že ucelený přístup k rozvoji kompetencí, založený na evropském referenčním rámci klíčových schopností pro celoživotní učení, s sebou přináší potřebu vynaložit větší úsilí na zvýšení porozumění psanému textu a jiných základních dovedností; |
| --- | --- |

6.

závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 21. listopadu 2008 o přípravě mladých lidí na 21. století (7), v nichž se zdůrazňuje, že ucelený přístup k rozvoji kompetencí, založený na evropském referenčním rámci klíčových schopností pro celoživotní učení, s sebou přináší potřebu vynaložit větší úsilí na zvýšení porozumění psanému textu a jiných základních dovedností;

| 7. | závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 21. listopadu 2008 o budoucích prioritách posílené evropské spolupráce v oblasti odborného vzdělávání a odborné přípravy (8), v nichž se zdůrazňuje, že pro odborné vzdělávání a přípravu je zvláště důležité zlepšení tvořivosti a inovací a že v zájmu dosažení tohoto cíle by se mělo aktivně podporovat osvojování klíčových kompetencí pro celoživotní učení; cílem závěrů bylo rovněž posílení vazeb mezi odborným vzděláváním a přípravou a trhem práce zaměřením na pracovní místa a dovednosti; |
| --- | --- |

7.

závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 21. listopadu 2008 o budoucích prioritách posílené evropské spolupráce v oblasti odborného vzdělávání a odborné přípravy (8), v nichž se zdůrazňuje, že pro odborné vzdělávání a přípravu je zvláště důležité zlepšení tvořivosti a inovací a že v zájmu dosažení tohoto cíle by se mělo aktivně podporovat osvojování klíčových kompetencí pro celoživotní učení; cílem závěrů bylo rovněž posílení vazeb mezi odborným vzděláváním a přípravou a trhem práce zaměřením na pracovní místa a dovednosti;

| 8. | závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 12. května 2009 o posílení partnerství mezi institucemi vzdělávání a odborné přípravy a sociálními partnery, zejména zaměstnavateli, v souvislosti s celoživotním učením (9), v nichž bylo doporučeno, aby instituce vzdělávání a odborné přípravy na všech úrovních věnovaly dostatečnou pozornost osvojování průřezových klíčových kompetencí užitečných v profesním životě; |
| --- | --- |

8.

závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 12. května 2009 o posílení partnerství mezi institucemi vzdělávání a odborné přípravy a sociálními partnery, zejména zaměstnavateli, v souvislosti s celoživotním učením (9), v nichž bylo doporučeno, aby instituce vzdělávání a odborné přípravy na všech úrovních věnovaly dostatečnou pozornost osvojování průřezových klíčových kompetencí užitečných v profesním životě;

| 9. | závěry Rady ze dne 26. listopadu 2009 o profesním rozvoji učitelů a vedoucích pracovníků škol (10) v nichž se uznává, že požadavky kladené na učitelské povolání vyžadují nové přístupy a učitelé by měli převzít větší odpovědnost za obnovování a zdokonalování svých znalostí a dovedností; |
| --- | --- |

9.

závěry Rady ze dne 26. listopadu 2009 o profesním rozvoji učitelů a vedoucích pracovníků škol (10) v nichž se uznává, že požadavky kladené na učitelské povolání vyžadují nové přístupy a učitelé by měli převzít větší odpovědnost za obnovování a zdokonalování svých znalostí a dovedností;

| 10. | závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 26. listopadu 2009 o rozvoji úlohy vzdělávání v rámci plně fungujícího znalostního trojúhelníku (11), které podpořily instituce vzdělávání a odborné přípravy s cílem zajistit, aby vzdělávací programy a metody vyučování a zkoušení na všech úrovních vzdělávání, včetně doktorandské úrovně, zahrnovaly a podněcovaly kreativitu, inovace a podnikavost; |
| --- | --- |

10.

závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 26. listopadu 2009 o rozvoji úlohy vzdělávání v rámci plně fungujícího znalostního trojúhelníku (11), které podpořily instituce vzdělávání a odborné přípravy s cílem zajistit, aby vzdělávací programy a metody vyučování a zkoušení na všech úrovních vzdělávání, včetně doktorandské úrovně, zahrnovaly a podněcovaly kreativitu, inovace a podnikavost;

A ZEJMÉNA PŘIPOMÍNAJÍC:

závěry Rady ze dne 12. května 2009 o strategickém rámci evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy („ET 2020“) (12), v nichž se stanoví, jak řešit úkoly spojené s důsledným prováděním klíčových kompetencí a jak zlepšit otevřenost a význam vzdělávání a odborné přípravy, mimo jiné vymezením prioritních pracovních oblastí pro pracovní cyklus v období let 2009–2011, případným vypracováním ukazatele zaměstnatelnosti a úpravou soudržného rámce ukazatelů a se zvláštním ohledem na oblasti tvořivosti, inovace a podnikání;

VĚDOMA SI TĚCHTO VÝZEV:

| 1. | Současná hospodářská krize spolu s rychlými společenskými, technologickými a demografickými změnami podtrhuje, že je zásadně důležité zajistit, aby si prostřednictvím vysoce kvalitního celoživotního učení i odborné přípravy a zvýšením mobility všichni jednotlivci a zejména mladí lidé osvojili ucelený soubor kompetencí. |
| --- | --- |

1.

Současná hospodářská krize spolu s rychlými společenskými, technologickými a demografickými změnami podtrhuje, že je zásadně důležité zajistit, aby si prostřednictvím vysoce kvalitního celoživotního učení i odborné přípravy a zvýšením mobility všichni jednotlivci a zejména mladí lidé osvojili ucelený soubor kompetencí.

| 2. | Získávání a další rozvíjení kompetencí je zásadně nezbytné pro zlepšení vyhlídek na získání zaměstnání a přispívá k osobnímu naplnění, sociálnímu začlenění a aktivnímu občanství, jelikož jsou známkou schopnosti jednotlivců jednat samostatně ve složitých, proměnlivých a nepředvídatelných situacích. Jak je uvedeno v doporučeních o klíčových kompetencích, schopný jednotlivec dokáže kombinovat znalosti, dovednosti a postoje, jakož i používat a uplatnit zkušenosti z předchozího učení (ať již byly získány formálně, neformálně či informálně) v nových situacích. |
| --- | --- |

2.

Získávání a další rozvíjení kompetencí je zásadně nezbytné pro zlepšení vyhlídek na získání zaměstnání a přispívá k osobnímu naplnění, sociálnímu začlenění a aktivnímu občanství, jelikož jsou známkou schopnosti jednotlivců jednat samostatně ve složitých, proměnlivých a nepředvídatelných situacích. Jak je uvedeno v doporučeních o klíčových kompetencích, schopný jednotlivec dokáže kombinovat znalosti, dovednosti a postoje, jakož i používat a uplatnit zkušenosti z předchozího učení (ať již byly získány formálně, neformálně či informálně) v nových situacích.

| 3. | Ve společné zprávě Rady a Komise pro rok 2010 o pokroku při provádění pracovního programu s názvem „Vzdělávání a odborná příprava 2010“ se uvádí, že:






  — | mnoho zemí provádí reformy vzdělávacích programů právě na základě rámce pro klíčové kompetence, zvláště v odvětví školství, avšak aby měl každý občan přístup k vysoce kvalitnímu celoživotnímu učení, musí být inovativní přístupy k výuce a učení rozvíjeny a prováděny na širším základě, |
| --- | --- | --- |

3.

Ve společné zprávě Rady a Komise pro rok 2010 o pokroku při provádění pracovního programu s názvem „Vzdělávání a odborná příprava 2010“ se uvádí, že:

—

mnoho zemí provádí reformy vzdělávacích programů právě na základě rámce pro klíčové kompetence, zvláště v odvětví školství, avšak aby měl každý občan přístup k vysoce kvalitnímu celoživotnímu učení, musí být inovativní přístupy k výuce a učení rozvíjeny a prováděny na širším základě,

| — | zejména je třeba posílit schopnosti, které jsou třeba pro účast na dalším učení a na trhu práce: tyto dva světy spolu často úzce souvisí. To vyžaduje zavedení přístupu založeného na klíčových kompetencích také do oblastí mimo odvětví školství, do vzdělávání dospělých a do odborného vzdělávání a přípravy ve spojitosti s kodaňským procesem; dále bude třeba zajistit, aby výsledky vysokého školství důsledněji odrážely potřeby trhu práce. Také bude třeba vyvinout způsoby hodnocení a záznamu průřezových klíčových kompetencí – jež jsou definovány mimo jiné jako schopnost učit se, sociální a občanské schopnosti, smysl pro iniciativu a podnikavost, a kulturní povědomí a vyjádření (13) –, které jsou důležité z hlediska přístupu na trh práce a dalšího učení, |
| --- | --- |

—

zejména je třeba posílit schopnosti, které jsou třeba pro účast na dalším učení a na trhu práce: tyto dva světy spolu často úzce souvisí. To vyžaduje zavedení přístupu založeného na klíčových kompetencích také do oblastí mimo odvětví školství, do vzdělávání dospělých a do odborného vzdělávání a přípravy ve spojitosti s kodaňským procesem; dále bude třeba zajistit, aby výsledky vysokého školství důsledněji odrážely potřeby trhu práce. Také bude třeba vyvinout způsoby hodnocení a záznamu průřezových klíčových kompetencí – jež jsou definovány mimo jiné jako schopnost učit se, sociální a občanské schopnosti, smysl pro iniciativu a podnikavost, a kulturní povědomí a vyjádření (13) –, které jsou důležité z hlediska přístupu na trh práce a dalšího učení,

| — | je třeba vytvořit „společný jazyk“, který by spojil světy vzdělávání/odborné přípravy a práce, aby občané a zaměstnavatelé mohli lépe sledovat, jak kompetence a výsledky učení odpovídají zadaným úkolům a povoláním. Takový přístup by dále usnadnil profesní a geografickou mobilitu občanů, |
| --- | --- |

—

je třeba vytvořit „společný jazyk“, který by spojil světy vzdělávání/odborné přípravy a práce, aby občané a zaměstnavatelé mohli lépe sledovat, jak kompetence a výsledky učení odpovídají zadaným úkolům a povoláním. Takový přístup by dále usnadnil profesní a geografickou mobilitu občanů,

| — | v zájmu lepší kompetence občanů, a tedy i jejich lepší připravenosti na budoucnost, je třeba rovněž větší otevřenosti systémů vzdělávání a odborné přípravy a jejich adaptability na požadavky okolního světa; |
| --- | --- |

—

v zájmu lepší kompetence občanů, a tedy i jejich lepší připravenosti na budoucnost, je třeba rovněž větší otevřenosti systémů vzdělávání a odborné přípravy a jejich adaptability na požadavky okolního světa;

ZDŮRAZŇUJÍC, ŽE:

| — | výše zmíněné výzvy vyžadují opatření na evropské i vnitrostátní úrovni jako součást prioritních pracovních oblastí naplánovaných pro první pracovní cyklus ET 2020 v období let 2009–2011. V odvětví školství je třeba plně provádět přístup založený na klíčových kompetencích, zejména v zájmu podpory nabývání klíčových kompetencí a kvalitních výsledků učení u osob, kterým hrozí studijní neúspěchy a sociální vyloučení. Metody výuky a hodnocení se musí vyvíjet a zároveň je zapotřebí podporovat počáteční i další profesní rozvoj všech učitelů, školitelů a vedoucích pracovníků škol v souladu s přístupem založeným na kompetencích, |
| --- | --- |

—

výše zmíněné výzvy vyžadují opatření na evropské i vnitrostátní úrovni jako součást prioritních pracovních oblastí naplánovaných pro první pracovní cyklus ET 2020 v období let 2009–2011. V odvětví školství je třeba plně provádět přístup založený na klíčových kompetencích, zejména v zájmu podpory nabývání klíčových kompetencí a kvalitních výsledků učení u osob, kterým hrozí studijní neúspěchy a sociální vyloučení. Metody výuky a hodnocení se musí vyvíjet a zároveň je zapotřebí podporovat počáteční i další profesní rozvoj všech učitelů, školitelů a vedoucích pracovníků škol v souladu s přístupem založeným na kompetencích,

| — | nyní je však rovněž zapotřebí ujasnit a zvážit vytvoření vazby mezi různými stávajícími evropskými iniciativami zaměřenými na posílení kompetencí občanů a na přikládání většího významu výsledkům učení, jakož i zajistit jednotný přístup v této oblasti. Mělo by se přitom vycházet z pokroku dosaženého při provádění jak doporučení o klíčových kompetencích, tak i Evropského rámce kvalifikací a tato činnost by měla být spojena s nabýváním kompetencí a s výsledky učení ve všech příslušných situacích a na všech úrovních. Dále je třeba se zaměřit na systematické zlepšování a posilování získávání kompetencí prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy, jakož i zaměstnání; |
| --- | --- |

—

nyní je však rovněž zapotřebí ujasnit a zvážit vytvoření vazby mezi různými stávajícími evropskými iniciativami zaměřenými na posílení kompetencí občanů a na přikládání většího významu výsledkům učení, jakož i zajistit jednotný přístup v této oblasti. Mělo by se přitom vycházet z pokroku dosaženého při provádění jak doporučení o klíčových kompetencích, tak i Evropského rámce kvalifikací a tato činnost by měla být spojena s nabýváním kompetencí a s výsledky učení ve všech příslušných situacích a na všech úrovních. Dále je třeba se zaměřit na systematické zlepšování a posilování získávání kompetencí prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy, jakož i zaměstnání;

KLADE DŮRAZ NA VÝZNAM OPATŘENÍ V TĚCHTO OBLASTECH:

| — | je třeba vyvinout úsilí k prokázání významu klíčových kompetencí na všech úrovních vzdělávání a odborné přípravy a ve všech životních fázích a situacích. Při podpoře provádění klíčových kompetencí v oblastech stanovených doporučením z roku 2006 by se navíc pozornost měla zaměřit na lepší využívání tohoto doporučení na podporu celoživotního učení po ukončení povinné školní docházky, |
| --- | --- |

—

je třeba vyvinout úsilí k prokázání významu klíčových kompetencí na všech úrovních vzdělávání a odborné přípravy a ve všech životních fázích a situacích. Při podpoře provádění klíčových kompetencí v oblastech stanovených doporučením z roku 2006 by se navíc pozornost měla zaměřit na lepší využívání tohoto doporučení na podporu celoživotního učení po ukončení povinné školní docházky,

| — | je třeba vykonat více na podporu získávání, aktualizace a dalšího rozvoje celé škály klíčových kompetencí v oblasti odborného vzdělávání a přípravy a vzdělávání dospělých, |
| --- | --- |

—

je třeba vykonat více na podporu získávání, aktualizace a dalšího rozvoje celé škály klíčových kompetencí v oblasti odborného vzdělávání a přípravy a vzdělávání dospělých,

| — | aby byly studentům poskytnuty kompetence požadované na trhu práce i při dalším učení a výzkumné činnosti, měla by být jako priorita vysokoškolského vzdělávání stanovena rovněž aktualizace, získávání a další rozvoj klíčových kompetencí. Je obzvláště důležité, aby vysokoškolská zařízení studentům nabízela příležitosti k rozvíjení schopnosti komunikovat podle potřeby v cizích jazycích a ucelený soubor průřezových klíčových kompetencí, neboť ty jsou nezbytné při získávání dalších dovedností, přizpůsobení se různým pracovním prostředím a aktivním občanství, |
| --- | --- |

—

aby byly studentům poskytnuty kompetence požadované na trhu práce i při dalším učení a výzkumné činnosti, měla by být jako priorita vysokoškolského vzdělávání stanovena rovněž aktualizace, získávání a další rozvoj klíčových kompetencí. Je obzvláště důležité, aby vysokoškolská zařízení studentům nabízela příležitosti k rozvíjení schopnosti komunikovat podle potřeby v cizích jazycích a ucelený soubor průřezových klíčových kompetencí, neboť ty jsou nezbytné při získávání dalších dovedností, přizpůsobení se různým pracovním prostředím a aktivním občanství,

| — | studijní plány, výuka, hodnocení a učební prostředí by měly důsledně vycházet ze studijních výsledků, tj. znalostí, dovedností a kompetencí, které mají studující získat. Zvláštní důraz je třeba klást na průřezové klíčové kompetence, které vyžadují interdisciplinární a inovativní metody. Za účelem dosažení přechodu k přístupu založenému na kompetencích je třeba rovněž vyvinout úsilí k zajištění toho, aby učitelé, školitelé a vedoucí pracovníci škol byli schopni ujmout se nových rolí, jež z takového přístupu plynou. Tento proces lze podpořit posílením partnerství mezi institucemi vzdělávání a odborné přípravy na straně jedné a okolním světem, zejména světem práce, na straně druhé, |
| --- | --- |

—

studijní plány, výuka, hodnocení a učební prostředí by měly důsledně vycházet ze studijních výsledků, tj. znalostí, dovedností a kompetencí, které mají studující získat. Zvláštní důraz je třeba klást na průřezové klíčové kompetence, které vyžadují interdisciplinární a inovativní metody. Za účelem dosažení přechodu k přístupu založenému na kompetencích je třeba rovněž vyvinout úsilí k zajištění toho, aby učitelé, školitelé a vedoucí pracovníci škol byli schopni ujmout se nových rolí, jež z takového přístupu plynou. Tento proces lze podpořit posílením partnerství mezi institucemi vzdělávání a odborné přípravy na straně jedné a okolním světem, zejména světem práce, na straně druhé,

| — | je třeba se rovněž více zasadit o řádné posuzování, zaznamenávání a prokazování kompetencí, které občané během svého života rozvinuli v rámci formálního, neformálního a informálního vzdělávacího prostředí pro účely zaměstnání a přístupu k dalšímu učení, jakož i v zájmu aktivní účasti ve společnosti. Pružné mechanismy ve vzdělávání a odborné přípravě mohou zlepšit pracovní příležitosti občanů a usnadnit určení jejich rozvíjejících se kompetencí a budoucích potřeb v oblasti učení. Prostředky pro určování a zaznamenávání kompetencí by mohly být mnohem účinnější, pokud by všemi zúčastněným subjekty v oblasti vzdělání a odborné přípravy i na trhu práce mohla být přijata standardizovaná terminologie a přístup ke klasifikaci; |
| --- | --- |

—

je třeba se rovněž více zasadit o řádné posuzování, zaznamenávání a prokazování kompetencí, které občané během svého života rozvinuli v rámci formálního, neformálního a informálního vzdělávacího prostředí pro účely zaměstnání a přístupu k dalšímu učení, jakož i v zájmu aktivní účasti ve společnosti. Pružné mechanismy ve vzdělávání a odborné přípravě mohou zlepšit pracovní příležitosti občanů a usnadnit určení jejich rozvíjejících se kompetencí a budoucích potřeb v oblasti učení. Prostředky pro určování a zaznamenávání kompetencí by mohly být mnohem účinnější, pokud by všemi zúčastněným subjekty v oblasti vzdělání a odborné přípravy i na trhu práce mohla být přijata standardizovaná terminologie a přístup ke klasifikaci;

VYZÝVÁ ČLENSKÉ STÁTY A KOMISI, ABY:

| — | podporovaly výměnu osvědčených postupů a iniciativy na úrovni jednotlivých států ve výše uvedených oblastech. To by v souladu s pracovními oblastmi plánovanými pro první pracovní cyklus ET 2020 v období let 2009–2011 a při nejlepším využití odborných znalostí a pokračující podpory ze strany Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání (Cedefop) mělo zahrnovat lepší zohledňování průřezových klíčových kompetencí ve vzdělávacích programech, při hodnocení a udělování kvalifikací; podporovaly kreativitu a inovace rozvíjením zvláštních metod výuky a učení; a rozvíjely partnerství mezi poskytovateli vzdělávání a odborné přípravy, podniky a občanskou společností, |
| --- | --- |

—

podporovaly výměnu osvědčených postupů a iniciativy na úrovni jednotlivých států ve výše uvedených oblastech. To by v souladu s pracovními oblastmi plánovanými pro první pracovní cyklus ET 2020 v období let 2009–2011 a při nejlepším využití odborných znalostí a pokračující podpory ze strany Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání (Cedefop) mělo zahrnovat lepší zohledňování průřezových klíčových kompetencí ve vzdělávacích programech, při hodnocení a udělování kvalifikací; podporovaly kreativitu a inovace rozvíjením zvláštních metod výuky a učení; a rozvíjely partnerství mezi poskytovateli vzdělávání a odborné přípravy, podniky a občanskou společností,

| — | podporovaly počáteční a další profesní rozvoj všech učitelů, školitelů a vedoucích pracovníků škol v rámci všeobecného vzdělávání, jakož i v rámci odborného vzdělávání a přípravy tak, aby byli mimo jiné připraveni pro nové role, jež vyplývají z přístupu založeného na kompetencích, |
| --- | --- |

—

podporovaly počáteční a další profesní rozvoj všech učitelů, školitelů a vedoucích pracovníků škol v rámci všeobecného vzdělávání, jakož i v rámci odborného vzdělávání a přípravy tak, aby byli mimo jiné připraveni pro nové role, jež vyplývají z přístupu založeného na kompetencích,

| — | zahájily práce s cílem objasnit způsob, jak lze neustále rozvíjet a přizpůsobovat klíčové kompetence tak, aby vyhovovaly výzvám, kterým jednotlivci v průběhu svého učení a pracovního života čelí, prostřednictvím posouzení a rozvoje, mimo jiné hodnocení klíčových kompetencí na různých úrovních vzdělávání a odborné přípravy. Zejména je třeba zvážit, zda by měla být vytvořena vazba mezi referenčními úrovněmi založenými na výsledcích učení, čemuž napomáhá provádění evropského rámce kvalifikací a rámce pro klíčové kompetence ze strany členských států, |
| --- | --- |

—

zahájily práce s cílem objasnit způsob, jak lze neustále rozvíjet a přizpůsobovat klíčové kompetence tak, aby vyhovovaly výzvám, kterým jednotlivci v průběhu svého učení a pracovního života čelí, prostřednictvím posouzení a rozvoje, mimo jiné hodnocení klíčových kompetencí na různých úrovních vzdělávání a odborné přípravy. Zejména je třeba zvážit, zda by měla být vytvořena vazba mezi referenčními úrovněmi založenými na výsledcích učení, čemuž napomáhá provádění evropského rámce kvalifikací a rámce pro klíčové kompetence ze strany členských států,

| — | ve spolupráci se sociálními partnery, veřejnými službami zaměstnanosti a dalšími zúčastněnými stranami pracovaly na vytvoření společného jazyka – či standardizované terminologie – týkajícího se evropských dovedností, kompetencí a povolání (ESCO). Tento společný jazyk by měl vést k lepšímu propojení mezi kompetencemi získanými během procesů učení a potřebami jednotlivých povolání a trhu práce, a spojit tak svět vzdělávání a odborné přípravy se světem práce. Mohl by podpořit provádění evropského rámce kvalifikací (EQF) a také na něm stavět, a to usnadněním popisu, kategorizace a klasifikace vzdělávání a odborné přípravy, výsledků učení a zkušeností jednotlivců, jakož i souvisejících pracovních příležitostí. Celkovým účelem by bylo umožnit občanům, veřejným službám zaměstnanosti, poradcům pro volbu zaměstnání, subjektům v oblasti poradenství a zaměstnavatelům, aby měli lepší přehled o významu výsledků učení ve vnitrostátních kvalifikacích pro úkoly a povolání, a využívat tohoto společného jazyka tak, aby se potřeby v oblasti dovedností lépe přizpůsobily trhu práce, |
| --- | --- |

—

ve spolupráci se sociálními partnery, veřejnými službami zaměstnanosti a dalšími zúčastněnými stranami pracovaly na vytvoření společného jazyka – či standardizované terminologie – týkajícího se evropských dovedností, kompetencí a povolání (ESCO). Tento společný jazyk by měl vést k lepšímu propojení mezi kompetencemi získanými během procesů učení a potřebami jednotlivých povolání a trhu práce, a spojit tak svět vzdělávání a odborné přípravy se světem práce. Mohl by podpořit provádění evropského rámce kvalifikací (EQF) a také na něm stavět, a to usnadněním popisu, kategorizace a klasifikace vzdělávání a odborné přípravy, výsledků učení a zkušeností jednotlivců, jakož i souvisejících pracovních příležitostí. Celkovým účelem by bylo umožnit občanům, veřejným službám zaměstnanosti, poradcům pro volbu zaměstnání, subjektům v oblasti poradenství a zaměstnavatelům, aby měli lepší přehled o významu výsledků učení ve vnitrostátních kvalifikacích pro úkoly a povolání, a využívat tohoto společného jazyka tak, aby se potřeby v oblasti dovedností lépe přizpůsobily trhu práce,

| — | ve spolupráci se všemi příslušnými zainteresovanými stranami dále rozvíjely a podporovaly uznávání neformálního a zájmového a informálního učení, aby se občané mohli zapojit do dalšího vzdělávání a trhu práce, |
| --- | --- |

—

ve spolupráci se všemi příslušnými zainteresovanými stranami dále rozvíjely a podporovaly uznávání neformálního a zájmového a informálního učení, aby se občané mohli zapojit do dalšího vzdělávání a trhu práce,

| — | rozvíjely rámec Europass v souladu s prováděním evropského rámce kvalifikací a s cílem účinněji zaznamenávat a vyzdvihovat vědomosti, dovednosti a kompetence získané občany v průběhu jejich života v rozmanitých vzdělávacích prostředích, a aby kromě toho uvážily vytvoření „pasu osobních dovedností“ s využitím stávajících prvků Europassu, |
| --- | --- |

—

rozvíjely rámec Europass v souladu s prováděním evropského rámce kvalifikací a s cílem účinněji zaznamenávat a vyzdvihovat vědomosti, dovednosti a kompetence získané občany v průběhu jejich života v rozmanitých vzdělávacích prostředích, a aby kromě toho uvážily vytvoření „pasu osobních dovedností“ s využitím stávajících prvků Europassu,

| — | s přihlédnutím k významu systémů profesního poradenství pokračovaly v práci na určování vznikajících znalostí, dovedností a kompetencí požadovaných pro účely práce a učení s cílem podpořit občany v jejich úsilí o nalezení a vytvoření nových a lepších pracovních míst a odhadnout a analyzovat případný nesoulad dovedností; |
| --- | --- |

—

s přihlédnutím k významu systémů profesního poradenství pokračovaly v práci na určování vznikajících znalostí, dovedností a kompetencí požadovaných pro účely práce a učení s cílem podpořit občany v jejich úsilí o nalezení a vytvoření nových a lepších pracovních míst a odhadnout a analyzovat případný nesoulad dovedností;

VYZÝVÁ KOMISI, ABY:

do konce roku 2011 podala Radě zprávu o tom, jak lze program uvedený v těchto závěrech dále rozvíjet, a pracovala s členskými státy a zainteresovanými stranami na jeho uskutečňování v souladu s prioritami uvedenými v závěrech Rady ze dne 12. května 2009 o strategickém rámci evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, jakož i v kontextu strategie „Evropa 2020“.

---

(1)  Úř. věst. L 394, 30.12.2006, s. 10.

(2)  Úř. věst. C 290, 4.12.2007, s. 1.

(3)  Dokument 6479/09.

(4)  Úř. věst. C 111, 6.5.2008, s. 1.

(5)  Úř. věst. C 141, 7.6.2008, s. 17.

(6)  Úř. věst. C 140, 6.6.2008, s. 10.

(7)  Úř. věst. C 319, 13.12.2008, s. 20.

(8)  Úř. věst. C 18, 24.1.2009, s. 6.

(9)  Dokument 9876/09.

(10)  Úř. věst. C 302, 12.12.2009, s. 6.

(11)  Úř. věst. C 302, 12.12.2009, s. 3.

(12)  Úř. věst. C 119, 28.5.2009, s. 2.

(13)  Úř. věst. L 394, 30.12.2006, s. 10, a Úř. věst. C 119, 28.5.2009, s. 4.

---

| 26.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 135/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 135/12

---

Závěry Rady ze dne 11. května 2010 o internacionalizaci (1) vysokoškolského vzdělávání

2010/C 135/04

RADA EVROPSKÉ UNIE,

VZHLEDEM K TĚMTO DŮVODŮM:

| 1. | Boloňskou deklarací ze dne 19. června 1999 byl zahájen mezivládní proces, jehož cílem je vytvořit do roku 2010 Evropský prostor vysokoškolského vzdělávání a jenž je aktivně podporován Evropskou unií; na zasedání ministrů odpovědných za vysokoškolské vzdělávání ve 46 zúčastněných zemích konaném v Lovani a v Louvain-la-Neuve ve dnech 28. a 29. dubna 2009 tito ministři vyzvali instituce vysokoškolského vzdělávání, aby pokračovaly v internacionalizaci svých činností. |
| --- | --- |

1.

Boloňskou deklarací ze dne 19. června 1999 byl zahájen mezivládní proces, jehož cílem je vytvořit do roku 2010 Evropský prostor vysokoškolského vzdělávání a jenž je aktivně podporován Evropskou unií; na zasedání ministrů odpovědných za vysokoškolské vzdělávání ve 46 zúčastněných zemích konaném v Lovani a v Louvain-la-Neuve ve dnech 28. a 29. dubna 2009 tito ministři vyzvali instituce vysokoškolského vzdělávání, aby pokračovaly v internacionalizaci svých činností.

| 2. | V usnesení Rady ze dne 23. listopadu 2007 o modernizaci univerzit v zájmu konkurenceschopnosti Evropy v globální znalostní ekonomice (2) byly členské státy vyzvány, aby podporovaly internacionalizaci institucí vysokoškolského vzdělávání zajišťováním kvality prostřednictvím nezávislého hodnocení a vzájemného hodnocení univerzit, dále posilováním mobility, prosazováním používání společných a dvojitých diplomů a usnadněním uznávání kvalifikací a započítávání dob studia. |
| --- | --- |

2.

V usnesení Rady ze dne 23. listopadu 2007 o modernizaci univerzit v zájmu konkurenceschopnosti Evropy v globální znalostní ekonomice (2) byly členské státy vyzvány, aby podporovaly internacionalizaci institucí vysokoškolského vzdělávání zajišťováním kvality prostřednictvím nezávislého hodnocení a vzájemného hodnocení univerzit, dále posilováním mobility, prosazováním používání společných a dvojitých diplomů a usnadněním uznávání kvalifikací a započítávání dob studia.

| 3. | V Evropské unii existuje dlouholetá tradice spolupráce se třetími zeměmi vycházející ze souboru politik a nástrojů, v nichž vysokoškolské vzdělávání hraje stále významnější úlohu. Dohody o spolupráci s partnery z celého světa často zahrnují podporu infrastruktury a programy spolupráce v oblasti vysokoškolského vzdělávání, jakož i rámce pro související politické dialogy. Spolupráce v oblasti vysokoškolského vzdělávání zastává rovněž významné místo v rámcích mnohostranné spolupráce, jakými jsou například Unie pro Středomoří, Severní dimenze či Východní partnerství. |
| --- | --- |

3.

V Evropské unii existuje dlouholetá tradice spolupráce se třetími zeměmi vycházející ze souboru politik a nástrojů, v nichž vysokoškolské vzdělávání hraje stále významnější úlohu. Dohody o spolupráci s partnery z celého světa často zahrnují podporu infrastruktury a programy spolupráce v oblasti vysokoškolského vzdělávání, jakož i rámce pro související politické dialogy. Spolupráce v oblasti vysokoškolského vzdělávání zastává rovněž významné místo v rámcích mnohostranné spolupráce, jakými jsou například Unie pro Středomoří, Severní dimenze či Východní partnerství.

| 4. | Rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1298/2008/ES ze dne 16. prosince 2008 byl zaveden akční program Erasmus Mundus 2009–2013 pro zlepšování kvality vysokoškolského vzdělávání a pro podporu mezikulturního porozumění prostřednictvím spolupráce se třetími zeměmi (3). |
| --- | --- |

4.

Rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1298/2008/ES ze dne 16. prosince 2008 byl zaveden akční program Erasmus Mundus 2009–2013 pro zlepšování kvality vysokoškolského vzdělávání a pro podporu mezikulturního porozumění prostřednictvím spolupráce se třetími zeměmi (3).

| 5. | Program Tempus IV (2007–2013) podporuje modernizaci vysokoškolského vzdělávání v partnerských zemích východní Evropy, Střední Asie, západního Balkánu a oblasti Středomoří, zejména formou projektů spolupráce a partnerství mezi univerzitami. Jiné programy, jako jsou programy spolupráce s průmyslovými zeměmi nebo Edulink, Nyerere and Alfa jsou zaměřeny na činnosti spolupráce s dalšími regiony světa. |
| --- | --- |

5.

Program Tempus IV (2007–2013) podporuje modernizaci vysokoškolského vzdělávání v partnerských zemích východní Evropy, Střední Asie, západního Balkánu a oblasti Středomoří, zejména formou projektů spolupráce a partnerství mezi univerzitami. Jiné programy, jako jsou programy spolupráce s průmyslovými zeměmi nebo Edulink, Nyerere and Alfa jsou zaměřeny na činnosti spolupráce s dalšími regiony světa.

| 6. | Akce Marie Curie, spadající do 7. rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj, prosazují excelenci a mobilitu v oblasti evropského výzkumu a zajišťují v evropském systému výzkumu širokou podporu rozvoje dynamických lidských zdrojů světové úrovně, a to s přihlédnutím k mezinárodnímu rozměru, jenž je výzkumu vlastní; |
| --- | --- |

6.

Akce Marie Curie, spadající do 7. rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj, prosazují excelenci a mobilitu v oblasti evropského výzkumu a zajišťují v evropském systému výzkumu širokou podporu rozvoje dynamických lidských zdrojů světové úrovně, a to s přihlédnutím k mezinárodnímu rozměru, jenž je výzkumu vlastní;

BEROUC NA VĚDOMÍ, ŽE:

| 1. | mezinárodní rozměr vysokoškolského vzdělávání se neustále prohlubuje, neboť stále více institucí vysokoškolského vzdělávání přijímá studenty ze třetích zemí, uskutečňuje výměny studentů, zaměstnanců, projektů a znalostí a účastní se mezinárodní akademické a výzkumné spolupráce; |
| --- | --- |

1.

mezinárodní rozměr vysokoškolského vzdělávání se neustále prohlubuje, neboť stále více institucí vysokoškolského vzdělávání přijímá studenty ze třetích zemí, uskutečňuje výměny studentů, zaměstnanců, projektů a znalostí a účastní se mezinárodní akademické a výzkumné spolupráce;

| 2. | evropské instituce vysokoškolského vzdělávání jsou díky své kvalitě a nesrovnatelnému rozsahu a hloubce nabízených studií pro mezinárodní akademickou obec přitažlivé jako studijní destinace i jako partneři pro společné vzdělávání a výzkum; |
| --- | --- |

2.

evropské instituce vysokoškolského vzdělávání jsou díky své kvalitě a nesrovnatelnému rozsahu a hloubce nabízených studií pro mezinárodní akademickou obec přitažlivé jako studijní destinace i jako partneři pro společné vzdělávání a výzkum;

| 3. | úspěch Evropy při vytváření nástrojů, jako je společný referenční rámec, jež spojuje vnitrostátní systémy a rámce kvalifikací kolem společného evropského referenčního rámce (4), a úspěch v rozvoji společného stanoviska v oblastech, jako je zajištění kvality (5), rovněž podněcuje rostoucí zájem partnerů po celém světě; |
| --- | --- |

3.

úspěch Evropy při vytváření nástrojů, jako je společný referenční rámec, jež spojuje vnitrostátní systémy a rámce kvalifikací kolem společného evropského referenčního rámce (4), a úspěch v rozvoji společného stanoviska v oblastech, jako je zajištění kvality (5), rovněž podněcuje rostoucí zájem partnerů po celém světě;

| 4. | programy mezinárodní spolupráce a politické dialogy se třetími zeměmi v oblasti vysokoškolského vzdělávání umožňují nejen volnější tok znalostí, ale přispívají také ke zlepšení kvality a postavení evropského vysokoškolského vzdělávání v mezinárodním prostředí, k posílení výzkumu a inovací, k podpoře mobility a mezikulturního dialogu i k prosazování mezinárodního rozvoje v souladu s cíli zahraniční politiky EU; |
| --- | --- |

4.

programy mezinárodní spolupráce a politické dialogy se třetími zeměmi v oblasti vysokoškolského vzdělávání umožňují nejen volnější tok znalostí, ale přispívají také ke zlepšení kvality a postavení evropského vysokoškolského vzdělávání v mezinárodním prostředí, k posílení výzkumu a inovací, k podpoře mobility a mezikulturního dialogu i k prosazování mezinárodního rozvoje v souladu s cíli zahraniční politiky EU;

PŘIPOMÍNAJÍC, ŽE:

Rada přikládá velkou důležitost prosazování mobility studentů, pedagogického personálu a výzkumných pracovníků ve vysokoškolském vzdělávání. Tato mobilita je prostředkem, jak obohatit lidský kapitál a posílit zaměstnatelnost prostřednictvím získávání a výměny znalostí, rozvoje jazykových a interkulturních kompetencí a podpory mezilidských kontaktů. Uvedené zvýšení toku znalostí může kromě toho posílit schopnost tvořivosti a inovace;

VĚDOMA SI VŠAK TOHO, ŽE:

je stále obtížnější čelit celosvětové konkurenci při zajišťování stále většího podílu mezinárodního mobilního studentstva, a to vzhledem k tomu, že další partneři na celém světě rovněž aktivně provádějí strategie na podporu otevírání svých institucí vysokoškolského vzdělávání vůči dalším zemím a na přilákání nejlepších talentů;

SOUHLASÍ S TÍM, ŽE:

| 1. | mezinárodní spolupráce ve vysokoškolském vzdělávání je důležitá a prospěšná oblast, která si zaslouží podporu jak na vnitrostátní úrovni, tak i na úrovni EU. Tato spolupráce přispívá ke zvyšování kvality a inovací ve výuce, vzdělávání a výzkumu a má kladný vliv na vytváření znalostí. Vysokoškolské vzdělávání hraje ústřední roli v rozvoji jednotlivců i společností, protože posiluje společenský, kulturní a hospodářský rozvoj a prosazuje aktivní občanství a etické hodnoty. Při zvláštním zohlednění zásady subsidiarity by spolupráce na vysokoškolském vzdělávání tudíž měla tvořit nedílnou součást politik vnější spolupráce EU a měla by být přizpůsobena konkrétním potřebám, zájmům a stupni rozvoje dotčených partnerských zemí; |
| --- | --- |

1.

mezinárodní spolupráce ve vysokoškolském vzdělávání je důležitá a prospěšná oblast, která si zaslouží podporu jak na vnitrostátní úrovni, tak i na úrovni EU. Tato spolupráce přispívá ke zvyšování kvality a inovací ve výuce, vzdělávání a výzkumu a má kladný vliv na vytváření znalostí. Vysokoškolské vzdělávání hraje ústřední roli v rozvoji jednotlivců i společností, protože posiluje společenský, kulturní a hospodářský rozvoj a prosazuje aktivní občanství a etické hodnoty. Při zvláštním zohlednění zásady subsidiarity by spolupráce na vysokoškolském vzdělávání tudíž měla tvořit nedílnou součást politik vnější spolupráce EU a měla by být přizpůsobena konkrétním potřebám, zájmům a stupni rozvoje dotčených partnerských zemí;

| 2. | je třeba podporovat iniciativy a programy EU, jež prosazují spolupráci ve vysokoškolském vzdělávání s Evropským rozměrem a podporují instituce vysokoškolského vzdělávání při práci na společných akademických projektech, posilování evropských sítí, a tím i omezování překážek mezi vnitrostátními systémy. Podpora evropských institucí vysokoškolského vzdělávání při spolupráci s jejich partnery na celém světě hraje důležitou roli při prosazování kvality a excelence; Takováto spolupráce například přispěla k vytvoření inovativních kurzů a připravila cestu pro zavedení nadnárodních společných, dvojitých a vícenásobných diplomů. Programy akademické spolupráce EU by měly být organizovány tak, aby se v jejich rámci vytvořily jasně viditelné a účinné mechanismy pro dosahování konkrétních výsledků a po celém světě se šířila jasná, soudržná a přesvědčivá poselství; |
| --- | --- |

2.

je třeba podporovat iniciativy a programy EU, jež prosazují spolupráci ve vysokoškolském vzdělávání s Evropským rozměrem a podporují instituce vysokoškolského vzdělávání při práci na společných akademických projektech, posilování evropských sítí, a tím i omezování překážek mezi vnitrostátními systémy. Podpora evropských institucí vysokoškolského vzdělávání při spolupráci s jejich partnery na celém světě hraje důležitou roli při prosazování kvality a excelence; Takováto spolupráce například přispěla k vytvoření inovativních kurzů a připravila cestu pro zavedení nadnárodních společných, dvojitých a vícenásobných diplomů. Programy akademické spolupráce EU by měly být organizovány tak, aby se v jejich rámci vytvořily jasně viditelné a účinné mechanismy pro dosahování konkrétních výsledků a po celém světě se šířila jasná, soudržná a přesvědčivá poselství;

| 3. | pokrok dosažený při zvyšování kompatibility a srovnatelnosti struktury diplomů prostřednictvím celoevropského boloňského procesu, jakož i úspěch EU v přijímání společných přístupů a nástrojů s ohledem na uznávání kvalifikací a zajišťování kvality zvýšily přitažlivost vysokoškolského vzdělávání v Unii. Je ve společném zájmu podporovat tento vývoj na celém světě a reagovat na rostoucí zájem projevovaný třetími zeměmi. Boloňské politické fórum, které usnadňuje dialog mezi evropským prostorem vysokoškolského vzdělání a ostatním světem, je třeba přivítat jako nástroj pro výměnu názorů na konkrétní otázky oboustranného zájmu; |
| --- | --- |

3.

pokrok dosažený při zvyšování kompatibility a srovnatelnosti struktury diplomů prostřednictvím celoevropského boloňského procesu, jakož i úspěch EU v přijímání společných přístupů a nástrojů s ohledem na uznávání kvalifikací a zajišťování kvality zvýšily přitažlivost vysokoškolského vzdělávání v Unii. Je ve společném zájmu podporovat tento vývoj na celém světě a reagovat na rostoucí zájem projevovaný třetími zeměmi. Boloňské politické fórum, které usnadňuje dialog mezi evropským prostorem vysokoškolského vzdělání a ostatním světem, je třeba přivítat jako nástroj pro výměnu názorů na konkrétní otázky oboustranného zájmu;

| 4. | iniciativy, díky nimž je evropské vysokoškolské vzdělávání pro mezinárodní zúčastněné strany srozumitelnější a transparentnější, mohou rovněž napomoci ke zatraktivnění Evropy jako studijní destinace. Mělo by se pokračovat v probíhající studii zaměřené na mapování rozmanitosti úkolů a výsledků institucí vysokoškolského vzdělávání a na hodnocení uskutečnitelnosti evropského nástroje transparentnosti, a více tak zpřístupňovat a zviditelňovat osobité přednosti evropského vysokoškolského vzdělávání; |
| --- | --- |

4.

iniciativy, díky nimž je evropské vysokoškolské vzdělávání pro mezinárodní zúčastněné strany srozumitelnější a transparentnější, mohou rovněž napomoci ke zatraktivnění Evropy jako studijní destinace. Mělo by se pokračovat v probíhající studii zaměřené na mapování rozmanitosti úkolů a výsledků institucí vysokoškolského vzdělávání a na hodnocení uskutečnitelnosti evropského nástroje transparentnosti, a více tak zpřístupňovat a zviditelňovat osobité přednosti evropského vysokoškolského vzdělávání;

| 5. | rostoucí počet třetích zemí má zájem o společné politiky a nástroje vyvíjené EU na pomoc členským státům při modernizaci jednotlivých vzdělávacích systémů, přičemž zvláštní pozornosti se těší mimo jiné Evropský kreditní systém pro přenos a akumulaci kreditů (ECTS) a Evropský rámec kvalifikací (EQF). Kromě mezinárodních programů akademické spolupráce by tedy měl být dále rozvíjen i politický dialog o vysokoškolském vzdělávání za účelem sdílení zkušeností a osvědčených postupů, budování místních kapacit a využívání kladné zpětné vazby k vylepšení politik EU, přičemž by se tohoto dialogu měla účastnit řada zainteresovaných partnerů z celého světa; |
| --- | --- |

5.

rostoucí počet třetích zemí má zájem o společné politiky a nástroje vyvíjené EU na pomoc členským státům při modernizaci jednotlivých vzdělávacích systémů, přičemž zvláštní pozornosti se těší mimo jiné Evropský kreditní systém pro přenos a akumulaci kreditů (ECTS) a Evropský rámec kvalifikací (EQF). Kromě mezinárodních programů akademické spolupráce by tedy měl být dále rozvíjen i politický dialog o vysokoškolském vzdělávání za účelem sdílení zkušeností a osvědčených postupů, budování místních kapacit a využívání kladné zpětné vazby k vylepšení politik EU, přičemž by se tohoto dialogu měla účastnit řada zainteresovaných partnerů z celého světa;

| 6. | mezinárodní akademická spolupráce by měla být nadále jedním z důležitých prostředků, s jejichž pomocí EU bude podporovat snahu svých partnerů o modernizaci, protože nabídkou strukturovaných partnerství institucí vysokoškolského vzdělávání v EU a třetích zemích může EU přispět k budování místních kapacit v rámci institucí vysokoškolského vzdělávání i mimo něj, udržet kvalifikovaný univerzitní personál a posílit mezinárodní akademickou výměnu a mobilitu; |
| --- | --- |

6.

mezinárodní akademická spolupráce by měla být nadále jedním z důležitých prostředků, s jejichž pomocí EU bude podporovat snahu svých partnerů o modernizaci, protože nabídkou strukturovaných partnerství institucí vysokoškolského vzdělávání v EU a třetích zemích může EU přispět k budování místních kapacit v rámci institucí vysokoškolského vzdělávání i mimo něj, udržet kvalifikovaný univerzitní personál a posílit mezinárodní akademickou výměnu a mobilitu;

VYZÝVÁ PROTO ČLENSKÉ STÁTY, ABY:

ve spolupráci s institucemi vysokoškolského vzdělávání, při zachování jejich samostatnosti a při dodržení vnitrostátních postupů, přijaly opatření zaměřená na:

| 1) | Péči o skutečně mezinárodní kulturu uvnitř těchto institucí, například:






  a) | podporou spolupráce, tvorby sítí a interakcí mezi institucemi vysokoškolského vzdělání, světem výzkumu a obchodním odvětvím na mezinárodní úrovni, a to v rámci úsilí o plně funkční znalostní trojúhelník; |
| --- | --- | --- |

1)

Péči o skutečně mezinárodní kulturu uvnitř těchto institucí, například:

a)

podporou spolupráce, tvorby sítí a interakcí mezi institucemi vysokoškolského vzdělání, světem výzkumu a obchodním odvětvím na mezinárodní úrovni, a to v rámci úsilí o plně funkční znalostní trojúhelník;

| b) | rozvíjením a podporou mobility mezinárodních studentů, učitelů, výzkumných pracovníků a dalších zaměstnanců; |
| --- | --- |

b)

rozvíjením a podporou mobility mezinárodních studentů, učitelů, výzkumných pracovníků a dalších zaměstnanců;

| c) | poskytováním odborné přípravy a kompetencí potřebných k práci v otevřeném mezinárodním prostředí studentům, učitelům, výzkumným pracovníkům a jiným zúčastněným stranám vysokoškolského vzdělávání; |
| --- | --- |

c)

poskytováním odborné přípravy a kompetencí potřebných k práci v otevřeném mezinárodním prostředí studentům, učitelům, výzkumným pracovníkům a jiným zúčastněným stranám vysokoškolského vzdělávání;

| d) | náborem personálu s mezinárodními pracovními zkušenostmi, který by mohl u domácích studentů a učitelů podnítit větší mezinárodní rozhled; |
| --- | --- |

d)

náborem personálu s mezinárodními pracovními zkušenostmi, který by mohl u domácích studentů a učitelů podnítit větší mezinárodní rozhled;

| e) | zajištěním toho, že budou k dispozici vysoce kvalitní vzdělávací programy a že budou uplatňovány učební metody zohledňující mezinárodní aspekty; |
| --- | --- |

e)

zajištěním toho, že budou k dispozici vysoce kvalitní vzdělávací programy a že budou uplatňovány učební metody zohledňující mezinárodní aspekty;

| f) | budováním institucionálního prostředí, jež podporuje účast studentů, učitelů a výzkumných pracovníků na mezinárodních programech, společných, dvojitých a vícenásobných diplomech a výzkumných projektech; |
| --- | --- |

f)

budováním institucionálního prostředí, jež podporuje účast studentů, učitelů a výzkumných pracovníků na mezinárodních programech, společných, dvojitých a vícenásobných diplomech a výzkumných projektech;

| g) | podporou institucí vysokoškolského vzdělávání k tomu, aby rozvíjely strategie internacionalizace nebo aby tento rozměr zanášely do svých plánů rozvoje; |
| --- | --- |

g)

podporou institucí vysokoškolského vzdělávání k tomu, aby rozvíjely strategie internacionalizace nebo aby tento rozměr zanášely do svých plánů rozvoje;

| 2) | větší přitažlivost institucí vysokoškolského vzdělávání v mezinárodním měřítku, například:






  a) | podporou špičkové akademické úrovně evropských kampusů a zlepšováním jejich mezinárodní viditelnosti jakožto zajímavých míst pro studium a provádění výzkumu; |
| --- | --- | --- |

2)

větší přitažlivost institucí vysokoškolského vzdělávání v mezinárodním měřítku, například:

a)

podporou špičkové akademické úrovně evropských kampusů a zlepšováním jejich mezinárodní viditelnosti jakožto zajímavých míst pro studium a provádění výzkumu;

| b) | zlepšením kvality služeb na podporu přijímání, pobytu a návratu mezinárodních studentů, učitelů, výzkumných pracovníků a dalších zaměstnanců; |
| --- | --- |

b)

zlepšením kvality služeb na podporu přijímání, pobytu a návratu mezinárodních studentů, učitelů, výzkumných pracovníků a dalších zaměstnanců;

| c) | účastí na mezinárodních sítích spolupráce, projektech a společných vzdělávacích a výzkumných programech; |
| --- | --- |

c)

účastí na mezinárodních sítích spolupráce, projektech a společných vzdělávacích a výzkumných programech;

| d) | podporou rozvoje vysoce kvalitních společných, dvojitých a vícenásobných diplomů, jakož i společného vedení závěrečných prací; |
| --- | --- |

d)

podporou rozvoje vysoce kvalitních společných, dvojitých a vícenásobných diplomů, jakož i společného vedení závěrečných prací;

| e) | usnadňováním uznávání zahraničních kvalifikací a studijních pobytů, s řádným přihlédnutím k mechanismům zajištění kvality; |
| --- | --- |

e)

usnadňováním uznávání zahraničních kvalifikací a studijních pobytů, s řádným přihlédnutím k mechanismům zajištění kvality;

| 3) | podporu celosvětového rozměru a informovanost o společenské odpovědnosti institucí vysokoškolského vzdělávání, například:






  a) | podporou nových a inovativních forem nadnárodní spolupráce v prostředí vysokoškolského vzdělávání; |
| --- | --- | --- |

3)

podporu celosvětového rozměru a informovanost o společenské odpovědnosti institucí vysokoškolského vzdělávání, například:

a)

podporou nových a inovativních forem nadnárodní spolupráce v prostředí vysokoškolského vzdělávání;

| b) | podporou a zlepšením rovnosti přístupu k vysokoškolskému vzdělání a mezinárodních programů mobility prostřednictvím vhodných pobídek a podpory; |
| --- | --- |

b)

podporou a zlepšením rovnosti přístupu k vysokoškolskému vzdělání a mezinárodních programů mobility prostřednictvím vhodných pobídek a podpory;

| c) | navracením znalostí společnosti na místní, vnitrostátní i celosvětové úrovni a v souvislosti s tím naplněním potřeb společnosti a důležitých výzev, před nimiž společnost stojí; |
| --- | --- |

c)

navracením znalostí společnosti na místní, vnitrostátní i celosvětové úrovni a v souvislosti s tím naplněním potřeb společnosti a důležitých výzev, před nimiž společnost stojí;

VYZÝVÁ PROTO KOMISI, ABY:

| 1. | ve spolupráci s členskými státy při plném zachování samostatnosti institucí vysokoškolského vzdělávání vypracovala strategii EU v oblasti mezinárodního vysokoškolského vzdělávání, která bude zaměřena na zvyšování soudržnosti a komplementarity stávajících iniciativ mezinárodní spolupráce na úrovni EU i na úrovni jednotlivých členských států a která bude nadále prosazovat přitažlivost evropského vysokoškolského vzdělávání, výzkumu a inovací rámci vnější činnosti EU, jakož i programů spolupráce a politik EU v této oblasti; |
| --- | --- |

1.

ve spolupráci s členskými státy při plném zachování samostatnosti institucí vysokoškolského vzdělávání vypracovala strategii EU v oblasti mezinárodního vysokoškolského vzdělávání, která bude zaměřena na zvyšování soudržnosti a komplementarity stávajících iniciativ mezinárodní spolupráce na úrovni EU i na úrovni jednotlivých členských států a která bude nadále prosazovat přitažlivost evropského vysokoškolského vzdělávání, výzkumu a inovací rámci vnější činnosti EU, jakož i programů spolupráce a politik EU v této oblasti;

| 2. | zajistila, že mobilita mezi EU a dalšími zeměmi světa v oblasti vzdělávání a výzkumu bude součástí této strategie; |
| --- | --- |

2.

zajistila, že mobilita mezi EU a dalšími zeměmi světa v oblasti vzdělávání a výzkumu bude součástí této strategie;

| 3. | nadále podporovala mezinárodní partnerství v oblasti vysokoškolského vzdělávání, mezinárodní akademickou spolupráci a opatření na budování kapacit a usnadňovala politický dialog o vysokoškolském vzdělávání se zúčastněnými třetími zeměmi; |
| --- | --- |

3.

nadále podporovala mezinárodní partnerství v oblasti vysokoškolského vzdělávání, mezinárodní akademickou spolupráci a opatření na budování kapacit a usnadňovala politický dialog o vysokoškolském vzdělávání se zúčastněnými třetími zeměmi;

| 4. | podporovala v této oblasti výměnu zkušeností a osvědčených postupů. |
| --- | --- |

4.

podporovala v této oblasti výměnu zkušeností a osvědčených postupů.

---

(1)  Pojmem „internacionalizace“ se v tomto textu rozumí rozvoj činností mezinárodní spolupráce mezi institucemi vysokoškolského vzdělávání EU a institucemi vysokoškolského vzdělávání ve třetích zemích.

(2)  16096/1/07 REV 1

(3)  Úř. věst. L 340, 19.12.2008, s. 83.

(4)  Evropský rámec kvalifikací (Úř. věst. C 111, 6.5.2008, s. 1).

(5)  Například evropský referenční rámec pro zajišťování kvality v oblasti odborného vzdělávání a přípravy a evropské normy a pokyny pro zajištění kvality v oblasti evropského vysokoškolského vzdělávání; oba nástroje byly vytvořeny v rámci boloňského procesu.

---

| 26.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 135/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 135/15

---

Závěry Rady ze dne 10. května 2010 o přínosu kultury k místnímu a regionálnímu rozvoji

2010/C 135/05

RADA EVROPSKÉ UNIE,

PŘIPOMÍNAJÍC:

příslušné politické souvislosti této problematiky, které jsou uvedeny v příloze těchto závěrů,

hospodářské i sociální výzvy, jimž Evropská unie čelí, a potřebu evropské strategie zaměřené na tyto výzvy,

osobitou hodnotu kultury a její důležitost jakožto významného podnětu pro konkurenceschopné, inovativní hospodářství podporující začlenění a jakožto prostředku společenské soudržnosti,

osobité kulturní bohatství a rozmanitost evropských regionů a měst vycházející z jejich blízkosti k potřebám občanů a místních zúčastněných stran a jejich role jako platformy hospodářské, společenské a územní soudržnosti,

přínos kultury a kulturních a tvůrčích odvětví k místnímu a regionálnímu rozvoji zatraktivněním evropských regionů a rozvojem udržitelného cestovního ruchu, vytvářením nových pracovních příležitostí a inovativních výrobků a služeb a pomocí s rozvojem nových dovedností a kompetencí,

SOUHLASÍ S TÍM, ŽE:

| — | existuje zjevné propojení mezi kulturou, tvořivostí a inovacemi, které přispívá ke společenskému a hospodářskému pokroku. Je proto zásadně důležité upevnit přínos kultury, zejména kulturních a tvůrčích odvětví ke strategii EU 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, |
| --- | --- |

—

existuje zjevné propojení mezi kulturou, tvořivostí a inovacemi, které přispívá ke společenskému a hospodářskému pokroku. Je proto zásadně důležité upevnit přínos kultury, zejména kulturních a tvůrčích odvětví ke strategii EU 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění,

DOMNÍVÁ SE, ŽE ZA ÚČELEM POSÍLENÍ PŘÍNOSU KULTURY K MÍSTNÍMU A REGIONÁLNÍMU ROZVOJI JE NUTNÉ:

| — | učinit z kultury strategický a průřezový prvek celoevropských a vnitrostátních politik společenského a hospodářského rozvoje evropských regionů a měst, |
| --- | --- |

—

učinit z kultury strategický a průřezový prvek celoevropských a vnitrostátních politik společenského a hospodářského rozvoje evropských regionů a měst,

| — | stimulovat strategické investice do kultury a kulturních a tvůrčích odvětví na místní i regionální úrovni, především do malých a středních podniků, za účelem podpory rozvoje tvůrčí a dynamické společnosti, |
| --- | --- |

—

stimulovat strategické investice do kultury a kulturních a tvůrčích odvětví na místní i regionální úrovni, především do malých a středních podniků, za účelem podpory rozvoje tvůrčí a dynamické společnosti,

| — | podporovat přínos kultury k udržitelnému cestovnímu ruchu jakožto klíčovému prvku místní i regionální atraktivity a hospodářského rozvoje a jakožto faktoru pro zdůraznění významu kulturního dědictví v Evropě, |
| --- | --- |

—

podporovat přínos kultury k udržitelnému cestovnímu ruchu jakožto klíčovému prvku místní i regionální atraktivity a hospodářského rozvoje a jakožto faktoru pro zdůraznění významu kulturního dědictví v Evropě,

| — | šířit povědomí u činitelů s rozhodovací pravomocí ohledně místní a regionální politiky rozvíjející nové kompetence prostřednictvím kultury a tvořivosti přizpůsobené současnému rychle se měnícímu prostředí za účelem rozvíjení nových dovedností, vylepšení lidského kapitálu a podpory sociální soudržnosti, |
| --- | --- |

—

šířit povědomí u činitelů s rozhodovací pravomocí ohledně místní a regionální politiky rozvíjející nové kompetence prostřednictvím kultury a tvořivosti přizpůsobené současnému rychle se měnícímu prostředí za účelem rozvíjení nových dovedností, vylepšení lidského kapitálu a podpory sociální soudržnosti,

| — | posílit přeshraniční, nadnárodní a meziregionální kulturní iniciativy jako prostředek propojování rozmanitých evropských národů a regionů a posilování hospodářské, společenské a územní soudržnosti, |
| --- | --- |

—

posílit přeshraniční, nadnárodní a meziregionální kulturní iniciativy jako prostředek propojování rozmanitých evropských národů a regionů a posilování hospodářské, společenské a územní soudržnosti,

URČUJE TYTO PŘEDNOSTNÍ OBLASTI S NÁLEŽITÝM OHLEDEM NA ZÁSADU SUBSIDIARITY:

1.   Zohlednění kultury v místních a regionálních politikách rozvoje

Členské státy a Komise se vyzývají, aby:

| a) | posílily roli kultury v integrovaných místních a regionálních politikách rozvoje včetně infrastruktury, městské obnovy, diverzifikace venkova, služeb, podnikání, cestovního ruchu, výzkumu a inovace, vylepšení lidského kapitálu, sociálního začleňování a meziregionální spolupráce; |
| --- | --- |

a)

posílily roli kultury v integrovaných místních a regionálních politikách rozvoje včetně infrastruktury, městské obnovy, diverzifikace venkova, služeb, podnikání, cestovního ruchu, výzkumu a inovace, vylepšení lidského kapitálu, sociálního začleňování a meziregionální spolupráce;

| b) | zlepšily vertikální i horizontální součinnost mezi sektorem kultury a jinými sektory, jakož i partnerství mezi zúčastněnými veřejnými a soukromými subjekty; |
| --- | --- |

b)

zlepšily vertikální i horizontální součinnost mezi sektorem kultury a jinými sektory, jakož i partnerství mezi zúčastněnými veřejnými a soukromými subjekty;

| c) | na místní i regionální úrovni podporovaly fakticky podložený přístup k investicím do kultury s využitím nástrojů pro hodnocení a sledování dopadu; |
| --- | --- |

c)

na místní i regionální úrovni podporovaly fakticky podložený přístup k investicím do kultury s využitím nástrojů pro hodnocení a sledování dopadu;

| d) | prosazovaly větší spolupráci a výměnu osvědčených postupů mezi členskými státy, evropskými regiony, městy a dalšími zúčastněnými stranami; |
| --- | --- |

d)

prosazovaly větší spolupráci a výměnu osvědčených postupů mezi členskými státy, evropskými regiony, městy a dalšími zúčastněnými stranami;

| e) | prosazovaly informovanost a větší povědomí o přínosu kultury k místnímu a regionálnímu rozvoji; |
| --- | --- |

e)

prosazovaly informovanost a větší povědomí o přínosu kultury k místnímu a regionálnímu rozvoji;

| f) | napomáhaly lepšímu pochopení regulačního rámce a prováděcích postupů nástrojů politiky soudržnosti, které konkrétně zapojí zúčastněné stany v oblasti kultury ve veřejném i soukromém sektoru a které pomohou zvýšit povědomí o kulturním rozměru mezi subjekty odpovědnými za místní i regionální rozvojové politiky. |
| --- | --- |

f)

napomáhaly lepšímu pochopení regulačního rámce a prováděcích postupů nástrojů politiky soudržnosti, které konkrétně zapojí zúčastněné stany v oblasti kultury ve veřejném i soukromém sektoru a které pomohou zvýšit povědomí o kulturním rozměru mezi subjekty odpovědnými za místní i regionální rozvojové politiky.

Členské státy se vyzývají, aby:

| a) | v programech místního a regionálního rozvoje, a to i v rámci evropské politiky soudržnosti, v případě potřeby do integrovaného přístupu zezdola nahoru začlenily také subjekty z oblasti kultury; |
| --- | --- |

a)

v programech místního a regionálního rozvoje, a to i v rámci evropské politiky soudržnosti, v případě potřeby do integrovaného přístupu zezdola nahoru začlenily také subjekty z oblasti kultury;

| b) | zapojily místní i regionální orgány do provádění evropského programu pro kulturu, aby kulturní politika reagovala na očekávání a potřeby evropských regionů a měst; |
| --- | --- |

b)

zapojily místní i regionální orgány do provádění evropského programu pro kulturu, aby kulturní politika reagovala na očekávání a potřeby evropských regionů a měst;

| c) | podporovaly místní integrované rozvojové strategie zaměřené na vyrovnávání zeměpisných rozdílů mezi občany v přístupu ke kultuře. |
| --- | --- |

c)

podporovaly místní integrované rozvojové strategie zaměřené na vyrovnávání zeměpisných rozdílů mezi občany v přístupu ke kultuře.

Komise se vyzývá, aby:

| a) | shromažďovala a šířila osvědčené postupy na evropské úrovni a vytvořila nástroje na výměnu informací na evropské úrovni. |
| --- | --- |

a)

shromažďovala a šířila osvědčené postupy na evropské úrovni a vytvořila nástroje na výměnu informací na evropské úrovni.

2.   Podpora příznivých podmínek na místní i regionální úrovni pro lepší rozvoj kulturních a tvořivých odvětví, zejména malých a středních podniků

Členské státy a Komise se vyzývají, aby:

| a) | lépe využívaly nástroje politiky soudržnosti a další příslušné programy financování k optimalizaci podpory kulturních a tvůrčích odvětví, a to i usnadněním přístupu k informacím o možnostech financování a poskytováním poradenských služeb; |
| --- | --- |

a)

lépe využívaly nástroje politiky soudržnosti a další příslušné programy financování k optimalizaci podpory kulturních a tvůrčích odvětví, a to i usnadněním přístupu k informacím o možnostech financování a poskytováním poradenských služeb;

| b) | podporovaly tvorbu inkubátorů v kulturním a tvůrčím odvětví na místní a regionální úrovni, a posilovaly tak podnikatelský rozměr; |
| --- | --- |

b)

podporovaly tvorbu inkubátorů v kulturním a tvůrčím odvětví na místní a regionální úrovni, a posilovaly tak podnikatelský rozměr;

| c) | hledaly způsoby prosazování nových obchodních modelů a vytvářely tvůrčí seskupení a komerční výzkumná střediska využitím příležitostí, které nabízí zavádění a používání informačních a komunikačních technologií; |
| --- | --- |

c)

hledaly způsoby prosazování nových obchodních modelů a vytvářely tvůrčí seskupení a komerční výzkumná střediska využitím příležitostí, které nabízí zavádění a používání informačních a komunikačních technologií;

| d) | podporovaly a posilovaly přístup kulturních a tvořivých malých a středních podniků k digitálním i fyzickým distribučním kanálům prostřednictvím politiky podněcování co nejširší distribuce a šíření prací při současném zajištění spravedlivé odměny pro jednotlivé činitele zapojené do tvůrčího řetězce. |
| --- | --- |

d)

podporovaly a posilovaly přístup kulturních a tvořivých malých a středních podniků k digitálním i fyzickým distribučním kanálům prostřednictvím politiky podněcování co nejširší distribuce a šíření prací při současném zajištění spravedlivé odměny pro jednotlivé činitele zapojené do tvůrčího řetězce.

Členské státy se vyzývají, aby:

| a) | podporovaly příznivé regulativní prostředí pro kulturní a tvůrčí malé a střední podniky a hledaly inovativní způsoby, jak umožnit přístup k veřejným i soukromým financím; |
| --- | --- |

a)

podporovaly příznivé regulativní prostředí pro kulturní a tvůrčí malé a střední podniky a hledaly inovativní způsoby, jak umožnit přístup k veřejným i soukromým financím;

| b) | podpořily lepší komunikaci mezi kulturními a tvůrčími odvětvími a finančními službami podporou obchodního řízení, výzkumu a inovací, finančního a informačního vzdělávání pro firmy, zaměstnavatele i zaměstnance v odvětví kultury. |
| --- | --- |

b)

podpořily lepší komunikaci mezi kulturními a tvůrčími odvětvími a finančními službami podporou obchodního řízení, výzkumu a inovací, finančního a informačního vzdělávání pro firmy, zaměstnavatele i zaměstnance v odvětví kultury.

Komise se vyzývá, aby:

| a) | v klíčových politických iniciativách, příslušných strategiích a programech Evropské unie kladla větší důraz na kulturní a tvůrčí odvětví. |
| --- | --- |

a)

v klíčových politických iniciativách, příslušných strategiích a programech Evropské unie kladla větší důraz na kulturní a tvůrčí odvětví.

3.   Prohloubení přínosu kultury k udržitelnému cestovnímu ruchu

Členské státy a Komise se vyzývají, aby:

| a) | podporovaly rozvoj kulturního cestovního ruchu jakožto klíčového prvku udržitelného cestovního ruchu a věnovaly náležitou pozornost ochraně životního prostředí, kulturního dědictví, krajiny a kvality života. |
| --- | --- |

a)

podporovaly rozvoj kulturního cestovního ruchu jakožto klíčového prvku udržitelného cestovního ruchu a věnovaly náležitou pozornost ochraně životního prostředí, kulturního dědictví, krajiny a kvality života.

Členské státy se vyzývají, aby:

| a) | posilovaly revitalizaci zdrojů vlastních danému regionu se zvláštním důrazem na kulturní (hmotné i nehmotné) dědictví, kulturní projevy a související činnosti; |
| --- | --- |

a)

posilovaly revitalizaci zdrojů vlastních danému regionu se zvláštním důrazem na kulturní (hmotné i nehmotné) dědictví, kulturní projevy a související činnosti;

| b) | podporovaly kulturní činnosti, které berou v úvahu a respektují zvláštnosti daného regionu a posilují jeho obraz a které současně umožňují zapojení a účast místních obyvatel; |
| --- | --- |

b)

podporovaly kulturní činnosti, které berou v úvahu a respektují zvláštnosti daného regionu a posilují jeho obraz a které současně umožňují zapojení a účast místních obyvatel;

| c) | dále v souvislosti s environmentálním vzděláváním rozvíjely větší povědomí o potřebě chránit kulturní a přírodní dědictví s cílem podněcovat u turistů a poskytovatelů služeb v cestovním ruchu zodpovědné chování. |
| --- | --- |

c)

dále v souvislosti s environmentálním vzděláváním rozvíjely větší povědomí o potřebě chránit kulturní a přírodní dědictví s cílem podněcovat u turistů a poskytovatelů služeb v cestovním ruchu zodpovědné chování.

4.   Prosazování tvořivosti ve vzdělávání a odborné přípravě s ohledem na rozvoj nových dovedností, které by vylepšovaly lidský kapitál a byly příznivé pro společenskou soudržnost

Členské státy a Komise se vyzývají, aby:

| a) | podporovaly tvořivost a inovaci ve vzdělávání a podnikatelském sektoru prostřednictvím sítí vzdělávacích institucí, výzkumných středisek, kulturních činitelů a podniků; |
| --- | --- |

a)

podporovaly tvořivost a inovaci ve vzdělávání a podnikatelském sektoru prostřednictvím sítí vzdělávacích institucí, výzkumných středisek, kulturních činitelů a podniků;

| b) | zintenzivnily vazby mezi oblastmi kultury, vzdělávání a podnikání na místní i regionální úrovni s cílem usnadnit začleňování mladých lidí a lidí s omezenými příležitostmi do trhu práce a vybavily je komunikačními a podnikatelskými dovednostmi potřebnými v rozvíjejícím se společensko-hospodářském prostředí. |
| --- | --- |

b)

zintenzivnily vazby mezi oblastmi kultury, vzdělávání a podnikání na místní i regionální úrovni s cílem usnadnit začleňování mladých lidí a lidí s omezenými příležitostmi do trhu práce a vybavily je komunikačními a podnikatelskými dovednostmi potřebnými v rozvíjejícím se společensko-hospodářském prostředí.

Členské státy se vyzývají, aby:

| a) | spolu s příslušnými místními i regionálními orgány posoudily potřeby případných dovedností pro daný region a určily způsoby, jimiž může kultura přispět k politikám zaměřeným na vylepšení místního lidského kapitálu; |
| --- | --- |

a)

spolu s příslušnými místními i regionálními orgány posoudily potřeby případných dovedností pro daný region a určily způsoby, jimiž může kultura přispět k politikám zaměřeným na vylepšení místního lidského kapitálu;

| b) | podporovaly vzdělávání v oblasti kultury a umění jakožto důležitý prvek celoživotního učení. |
| --- | --- |

b)

podporovaly vzdělávání v oblasti kultury a umění jakožto důležitý prvek celoživotního učení.

Komise se vyzývá, aby:

| a) | zmapovala dovednosti a potřeby nutné v kulturním a tvůrčím odvětví v kontextu nových výzev, které přinesl přechod k digitalizaci, demografické změny a měnící se hospodářské podmínky; |
| --- | --- |

a)

zmapovala dovednosti a potřeby nutné v kulturním a tvůrčím odvětví v kontextu nových výzev, které přinesl přechod k digitalizaci, demografické změny a měnící se hospodářské podmínky;

| b) | uvolnila stávající nástroje podpory studijní mobility určené odborníkům v kulturním a tvůrčím odvětví, včetně mobility mladých podnikatelů, a podporovala nové způsoby učení se (tedy přeshraniční iniciativy vzájemného učení). |
| --- | --- |

b)

uvolnila stávající nástroje podpory studijní mobility určené odborníkům v kulturním a tvůrčím odvětví, včetně mobility mladých podnikatelů, a podporovala nové způsoby učení se (tedy přeshraniční iniciativy vzájemného učení).

5.   Posílení přeshraniční, nadnárodní a meziregionální kulturní spolupráce

Členské státy a Komise se vyzývají, aby:

| a) | usnadnily kulturní spolupráci a mobilitu kulturních činitelů mezi jednotlivými evropskými regiony; |
| --- | --- |

a)

usnadnily kulturní spolupráci a mobilitu kulturních činitelů mezi jednotlivými evropskými regiony;

| b) | podporovaly rozvoj přeshraničních a meziregionálních kulturních projektů a činností, které kladou důraz na místní zvláštnosti určitého území a snaží se zapojit jeho obyvatele. |
| --- | --- |

b)

podporovaly rozvoj přeshraničních a meziregionálních kulturních projektů a činností, které kladou důraz na místní zvláštnosti určitého území a snaží se zapojit jeho obyvatele.

Členské státy se vyzývají, aby:

| a) | podporovaly využívání nástrojů politiky soudržnosti k posílení přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráce. |
| --- | --- |

a)

podporovaly využívání nástrojů politiky soudržnosti k posílení přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráce.

Komise se vyzývá, aby:

| a) | nadále podporovala kulturní iniciativy v rámci nástrojů politiky soudržnosti jako katalyzátor osvědčených postupů, výměn a inovačních laboratoří; |
| --- | --- |

a)

nadále podporovala kulturní iniciativy v rámci nástrojů politiky soudržnosti jako katalyzátor osvědčených postupů, výměn a inovačních laboratoří;

| b) | mezi zúčastněnými stranami maximálně šířila související studie a příklady osvědčených postupů. |
| --- | --- |

b)

mezi zúčastněnými stranami maximálně šířila související studie a příklady osvědčených postupů.

VYZÝVÁ ČLENSKÉ STÁTY A KOMISI, ABY:

při tvorbě a provádění současných a budoucích politik místního i regionálního rozvoje a při provádění evropské politiky soudržnosti vzaly tyto priority podle svých příslušných pravomocí v úvahu.

---

PŘÍLOHA

Při přijímání těchto závěrů Rada odkazuje především na tyto základní dokumenty:

| — | Úmluva UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů (20. října 2005). |
| --- | --- |

—

Úmluva UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů (20. října 2005).

| — | Nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení (ES) č. 1260/1999. |
| --- | --- |

—

Nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení (ES) č. 1260/1999.

| — | Závěry Rady o přínosu kulturního a tvůrčího odvětví k dosažení lisabonských cílů (24. května 2007). |
| --- | --- |

—

Závěry Rady o přínosu kulturního a tvůrčího odvětví k dosažení lisabonských cílů (24. května 2007).

| — | Sdělení Komise. Agenda pro udržitelný a konkurenceschopný evropský cestovní ruch (19. října 2007). |
| --- | --- |

—

Sdělení Komise. Agenda pro udržitelný a konkurenceschopný evropský cestovní ruch (19. října 2007).

| — | Usnesení Rady o evropském programu pro kulturu (16. listopadu 2007). |
| --- | --- |

—

Usnesení Rady o evropském programu pro kulturu (16. listopadu 2007).

| — | Závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady ve dnech 13. a 14. března 2008, v nichž byl jako klíčový faktor budoucího růstu uznán plný rozvoj inovačního a tvořivého potenciálu evropských občanů, jenž je založen na evropské kultuře a špičkové kvalitě v oblasti věd (7652/08). |
| --- | --- |

—

Závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady ve dnech 13. a 14. března 2008, v nichž byl jako klíčový faktor budoucího růstu uznán plný rozvoj inovačního a tvořivého potenciálu evropských občanů, jenž je založen na evropské kultuře a špičkové kvalitě v oblasti věd (7652/08).

| — | Závěry Rady o mezikulturních kompetencích (22. května 2008). |
| --- | --- |

—

Závěry Rady o mezikulturních kompetencích (22. května 2008).

| — | Závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě o pracovním plánu pro kulturu na období let 2008 až 2010. |
| --- | --- |

—

Závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě o pracovním plánu pro kulturu na období let 2008 až 2010.

| — | Závěry Rady o kultuře jako katalyzátoru tvořivosti a inovací (12. května 2009). |
| --- | --- |

—

Závěry Rady o kultuře jako katalyzátoru tvořivosti a inovací (12. května 2009).

| — | Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (3. března 2010). |
| --- | --- |

—

Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (3. března 2010).

| — | Zelená kniha o využití potenciálu kulturních a kreativních odvětví (27. dubna 2010). |
| --- | --- |

—

Zelená kniha o využití potenciálu kulturních a kreativních odvětví (27. dubna 2010).

Studie:

| — | Uplatňování čl. 151 odst. 4 Smlouvy o ES: Využívání strukturálních fondů v oblasti kultury v období let 1994 až 1999 (dokument 6929/04). |
| --- | --- |

—

Uplatňování čl. 151 odst. 4 Smlouvy o ES: Využívání strukturálních fondů v oblasti kultury v období let 1994 až 1999 (dokument 6929/04).

| — | Ekonomika kultury v Evropě. Ed.: KEA European Affairs (13. listopadu 2006). |
| --- | --- |

—

Ekonomika kultury v Evropě. Ed.: KEA European Affairs (13. listopadu 2006).

| — | Vliv kultury na tvořivost. Ed.: KEA European Affairs (červen 2009). |
| --- | --- |

—

Vliv kultury na tvořivost. Ed.: KEA European Affairs (červen 2009).

| — | Přínos kultury pro místní a regionální hospodářský rozvoj v rámci evropské regionální politiky (duben 2010). |
| --- | --- |

—

Přínos kultury pro místní a regionální hospodářský rozvoj v rámci evropské regionální politiky (duben 2010).

---

Evropská komise

| 26.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 135/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 135/19

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

24. května 2010

2010/C 135/06

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,2360 |
| JPY | japonský jen | 111,63 |
| DKK | dánská koruna | 7,4421 |
| GBP | britská libra | 0,86080 |
| SEK | švédská koruna | 9,7960 |
| CHF | švýcarský frank | 1,4339 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 8,0848 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,664 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 278,34 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7074 |
| PLN | polský zlotý | 4,1150 |
| RON | rumunský lei | 4,1820 |
| TRY | turecká lira | 1,9488 |
| AUD | australský dolar | 1,4928 |
| CAD | kanadský dolar | 1,3095 |
| HKD | hongkongský dolar | 9,6421 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,8429 |
| SGD | singapurský dolar | 1,7408 |
| KRW | jihokorejský won | 1 500,79 |
| ZAR | jihoafrický rand | 9,7392 |
| CNY | čínský juan | 8,4400 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,2715 |
| IDR | indonéská rupie | 11 446,75 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,1029 |
| PHP | filipínské peso | 57,547 |
| RUB | ruský rubl | 38,4500 |
| THB | thajský baht | 40,112 |
| BRL | brazilský real | 2,3026 |
| MXN | mexické peso | 16,0745 |
| INR | indická rupie | 58,0730 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,2360

JPY

japonský jen

111,63

DKK

dánská koruna

7,4421

GBP

britská libra

0,86080

SEK

švédská koruna

9,7960

CHF

švýcarský frank

1,4339

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

8,0848

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,664

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

278,34

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7074

PLN

polský zlotý

4,1150

RON

rumunský lei

4,1820

TRY

turecká lira

1,9488

AUD

australský dolar

1,4928

CAD

kanadský dolar

1,3095

HKD

hongkongský dolar

9,6421

NZD

novozélandský dolar

1,8429

SGD

singapurský dolar

1,7408

KRW

jihokorejský won

1 500,79

ZAR

jihoafrický rand

9,7392

CNY

čínský juan

8,4400

HRK

chorvatská kuna

7,2715

IDR

indonéská rupie

11 446,75

MYR

malajsijský ringgit

4,1029

PHP

filipínské peso

57,547

RUB

ruský rubl

38,4500

THB

thajský baht

40,112

BRL

brazilský real

2,3026

MXN

mexické peso

16,0745

INR

indická rupie

58,0730

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 26.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 135/20 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 135/20

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

25. května 2010

2010/C 135/07

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,2223 |
| JPY | japonský jen | 109,53 |
| DKK | dánská koruna | 7,4404 |
| GBP | britská libra | 0,85205 |
| SEK | švédská koruna | 9,8275 |
| CHF | švýcarský frank | 1,4244 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 8,1270 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,647 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 280,38 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7074 |
| PLN | polský zlotý | 4,1642 |
| RON | rumunský lei | 4,1839 |
| TRY | turecká lira | 1,9464 |
| AUD | australský dolar | 1,5047 |
| CAD | kanadský dolar | 1,3204 |
| HKD | hongkongský dolar | 9,5370 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,8474 |
| SGD | singapurský dolar | 1,7345 |
| KRW | jihokorejský won | 1 529,06 |
| ZAR | jihoafrický rand | 9,7373 |
| CNY | čínský juan | 8,3495 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,2733 |
| IDR | indonéská rupie | 11 428,04 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,1124 |
| PHP | filipínské peso | 57,591 |
| RUB | ruský rubl | 38,5050 |
| THB | thajský baht | 39,750 |
| BRL | brazilský real | 2,3236 |
| MXN | mexické peso | 16,2297 |
| INR | indická rupie | 58,3200 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,2223

JPY

japonský jen

109,53

DKK

dánská koruna

7,4404

GBP

britská libra

0,85205

SEK

švédská koruna

9,8275

CHF

švýcarský frank

1,4244

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

8,1270

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,647

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

280,38

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7074

PLN

polský zlotý

4,1642

RON

rumunský lei

4,1839

TRY

turecká lira

1,9464

AUD

australský dolar

1,5047

CAD

kanadský dolar

1,3204

HKD

hongkongský dolar

9,5370

NZD

novozélandský dolar

1,8474

SGD

singapurský dolar

1,7345

KRW

jihokorejský won

1 529,06

ZAR

jihoafrický rand

9,7373

CNY

čínský juan

8,3495

HRK

chorvatská kuna

7,2733

IDR

indonéská rupie

11 428,04

MYR

malajsijský ringgit

4,1124

PHP

filipínské peso

57,591

RUB

ruský rubl

38,5050

THB

thajský baht

39,750

BRL

brazilský real

2,3236

MXN

mexické peso

16,2297

INR

indická rupie

58,3200

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

V Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Evropská komise

| 26.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 135/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 135/21

---

Výzva k předkládání návrhů – MOVE/SUB/01-2010 o bezpečnosti provozu na pozemních komunikacích a vnitřním trhu pro vnitrozemskou vodní dopravu

2010/C 135/08

Evropská komise má v úmyslu poskytnout podpory v celkové výši přibližně 2 250 000 EUR na podporu cílů dopravní politiky. Politické priority byly stanoveny v pracovním programu na rok 2010 přijatém Evropskou komisí.

Hlavní zvolená témata se týkají bezpečnosti provozu na pozemních komunikacích a vnitřního trhu pro vnitrozemskou vodní dopravu.

Informace týkající se této výzvy k předkládání návrhů naleznete na internetových stránkách generálního ředitelství pro mobilitu a dopravu na této adrese:

http://ec.europa.eu/transport/grants/index_en.htm

---

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY

Evropská komise

| 26.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 135/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 135/22

---

Oznámení o pozbytí platnosti některých antidumpingových opatření

2010/C 135/09

Komise oznamuje, že níže uvedené antidumpingové opatření zanedlouho pozbude platnosti.

Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 (1) o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství.

| Výrobek | Země původu nebo vývozu | Opatření | Odkaz | Datum pozbytí platnosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Oxid hořečnatý | Čínská lidová republika | Antidumpingové clo | Nařízení Rady (ES) č. 778/2005 (Úř. věst. L 131, 25.5.2005, s. 1) | 26.5.2010 |

Výrobek

Země původu nebo vývozu

Opatření

Odkaz

Datum pozbytí platnosti

Oxid hořečnatý

Čínská lidová republika

Antidumpingové clo

Nařízení Rady (ES) č. 778/2005 (Úř. věst. L 131, 25.5.2005, s. 1)

26.5.2010

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

---

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 26.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 135/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 135/23

---

Oznámení určené panu Nayifu Bin-Muhammadu al-Qahtanimu a panu Qasimu Yahayovi Mahdimu al-Rimimu, kteří byli zařazeni na seznam podle článků 2, 3 a 7 nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s Usámou bin Ládinem, sítí Al-Kajdá a Talibanem na základě nařízení Komise (EU) č. 450/2010

2010/C 135/10

| 1. | Společný postoj 2002/402/SZBP (1) vyzývá Evropskou unii ke zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů Usámy bin Ládina, členů organizace Al-Kajdá, Talibanu a dalších osob, skupin, podniků a subjektů s nimi spojených, které jsou uvedeny na seznamu vypracovaném na základě rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 1267(1999) a 1333(2000), který by měl být pravidelně aktualizován výborem zřízeným podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1267(1999).
  Na seznamu vypracovaném tímto výborem OSN jsou uvedeny:






  — | síť Al-Kajdá, Taliban a Usáma bin Ládin, |
| --- | --- | --- |

1.

Společný postoj 2002/402/SZBP (1) vyzývá Evropskou unii ke zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů Usámy bin Ládina, členů organizace Al-Kajdá, Talibanu a dalších osob, skupin, podniků a subjektů s nimi spojených, které jsou uvedeny na seznamu vypracovaném na základě rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 1267(1999) a 1333(2000), který by měl být pravidelně aktualizován výborem zřízeným podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1267(1999).

Na seznamu vypracovaném tímto výborem OSN jsou uvedeny:

—

síť Al-Kajdá, Taliban a Usáma bin Ládin,

| — | fyzické nebo právnické osoby, subjekty, orgány a skupiny spojené se sítí Al-Kajdá, Talibanem a Usámou bin Ládinem
  a dále |
| --- | --- |

—

fyzické nebo právnické osoby, subjekty, orgány a skupiny spojené se sítí Al-Kajdá, Talibanem a Usámou bin Ládinem

a dále

| — | právnické osoby, subjekty a orgány, které vlastní, spravují nebo jinak podporují tyto osoby, subjekty, orgány a skupiny s nimi spojené. |
| --- | --- |

—

právnické osoby, subjekty a orgány, které vlastní, spravují nebo jinak podporují tyto osoby, subjekty, orgány a skupiny s nimi spojené.

Činy nebo jednání, které naznačují, že osoba, skupina, podnik nebo subjekt je „spojen“ se sítí Al-Kajdá, Usámou bin Ládinem nebo Talibanem, zahrnují:

| a) | účast na financování, plánování, podpoře, přípravě nebo provádění činů nebo jednání prostřednictvím sítě Al-Kajdá, Talibanu, Usámy bin Ládina nebo jakékoli buňky, přičleněné osoby nebo organizace, odštěpené skupiny nebo skupiny od nich odvozené, ve spojení s nimi, pod jejich jménem, jejich jménem nebo na jejich podporu; |
| --- | --- |

a)

účast na financování, plánování, podpoře, přípravě nebo provádění činů nebo jednání prostřednictvím sítě Al-Kajdá, Talibanu, Usámy bin Ládina nebo jakékoli buňky, přičleněné osoby nebo organizace, odštěpené skupiny nebo skupiny od nich odvozené, ve spojení s nimi, pod jejich jménem, jejich jménem nebo na jejich podporu;

| b) | dodávky, prodej nebo vyvážení zbraní a souvisejícího materiálu komukoli z nich; |
| --- | --- |

b)

dodávky, prodej nebo vyvážení zbraní a souvisejícího materiálu komukoli z nich;

| c) | nábor osob pro kohokoli z nich
  nebo |
| --- | --- |

c)

nábor osob pro kohokoli z nich

nebo

| d) | jiný způsob podpory činů a jednání kohokoli z nich. |
| --- | --- |

d)

jiný způsob podpory činů a jednání kohokoli z nich.

| 2. | Výbor OSN dne 11. května 2010 rozhodl zařadit na příslušný seznam pana Nayifa Bin-Muhammada al-Qahtaniho a pana Qasima Yahayu Mahdiho al-Rimiho. Oba mohou kdykoli výboru OSN předložit žádost s podpůrnou dokumentací o přezkoumání rozhodnutí o jejich zařazení na výše uvedený seznam OSN. Žádost je třeba zaslat na adresu:





  United Nations — Focal point for delisting |
| --- | --- |
| Security Council Subsidiary Organs Branch |
| Room S-3055 E |
| New York, NY 10017 |
| UNITED STATES OF AMERICA |
| Další informace viz http://www.un.org/sc/committees/1267/delisting.shtml |

2.

Výbor OSN dne 11. května 2010 rozhodl zařadit na příslušný seznam pana Nayifa Bin-Muhammada al-Qahtaniho a pana Qasima Yahayu Mahdiho al-Rimiho. Oba mohou kdykoli výboru OSN předložit žádost s podpůrnou dokumentací o přezkoumání rozhodnutí o jejich zařazení na výše uvedený seznam OSN. Žádost je třeba zaslat na adresu:

United Nations — Focal point for delisting

Security Council Subsidiary Organs Branch

Room S-3055 E

New York, NY 10017

UNITED STATES OF AMERICA

Další informace viz http://www.un.org/sc/committees/1267/delisting.shtml

| 3. | V návaznosti na rozhodnutí OSN uvedené v odstavci 2 přijala Komise nařízení (EU) č. 450/2010 (2), kterým se mění příloha I nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s Usámou bin Ládinem, sítí Al-Kajdá a Talibanem (3). Touto změnou podle čl. 7 odst. 1 písm. a) a čl.7a odst.1 nařízení (ES) č. 881/2002 se zařadí Nayif Bin-Muhammad al-Qahtani a Qasim Yahaya Mahdi al-Rimi do seznamu v příloze I uvedeného nařízení („příloha I“).
  Na dotčené osoby a subjekty zařazené do přílohy I se vztahují následující opatření podle nařízení (ES) č. 881/2002:






  1) | zmrazení všech prostředků a hospodářských zdrojů, které dotčeným osobám a subjektům patří nebo které jsou v jejich vlastnictví nebo držbě, a (všeobecný) zákaz zpřístupňovat kterémukoli z dotčených osob nebo subjektů nebo v jejich prospěch prostředky a hospodářské zdroje, ať přímo či nepřímo (články 2 a 2a (4)),
  a dále |
| --- | --- | --- |

3.

V návaznosti na rozhodnutí OSN uvedené v odstavci 2 přijala Komise nařízení (EU) č. 450/2010 (2), kterým se mění příloha I nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s Usámou bin Ládinem, sítí Al-Kajdá a Talibanem (3). Touto změnou podle čl. 7 odst. 1 písm. a) a čl.7a odst.1 nařízení (ES) č. 881/2002 se zařadí Nayif Bin-Muhammad al-Qahtani a Qasim Yahaya Mahdi al-Rimi do seznamu v příloze I uvedeného nařízení („příloha I“).

Na dotčené osoby a subjekty zařazené do přílohy I se vztahují následující opatření podle nařízení (ES) č. 881/2002:

1)

zmrazení všech prostředků a hospodářských zdrojů, které dotčeným osobám a subjektům patří nebo které jsou v jejich vlastnictví nebo držbě, a (všeobecný) zákaz zpřístupňovat kterémukoli z dotčených osob nebo subjektů nebo v jejich prospěch prostředky a hospodářské zdroje, ať přímo či nepřímo (články 2 a 2a (4)),

a dále

| 2) | zákaz kterémukoli z dotčených osob nebo subjektů přímo nebo nepřímo poskytovat, prodávat, dodávat anebo převádět technické poradenství, pomoc nebo odbornou přípravu související s vojenskými činnostmi (článek 3). |
| --- | --- |

2)

zákaz kterémukoli z dotčených osob nebo subjektů přímo nebo nepřímo poskytovat, prodávat, dodávat anebo převádět technické poradenství, pomoc nebo odbornou přípravu související s vojenskými činnostmi (článek 3).

| 4. | Podle článku 7a nařízení (ES) č. 881/2002 (5) je v případě, kdy osoba, subjekt, orgán nebo skupina zařazená na seznam předloží připomínky k důvodům tohoto zařazení, proveden přezkum příslušného rozhodnutí. Osoby a subjekty zařazené do přílohy I podle nařízení (EU) č. 450/2010 mohou Komisi požádat o objasnění důvodů jejich zařazení na uvedený seznam. Tuto žádost je třeba zaslat na adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| ‘Restrictive measures’ |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Podle článku 7a nařízení (ES) č. 881/2002 (5) je v případě, kdy osoba, subjekt, orgán nebo skupina zařazená na seznam předloží připomínky k důvodům tohoto zařazení, proveden přezkum příslušného rozhodnutí. Osoby a subjekty zařazené do přílohy I podle nařízení (EU) č. 450/2010 mohou Komisi požádat o objasnění důvodů jejich zařazení na uvedený seznam. Tuto žádost je třeba zaslat na adresu:

European Commission

‘Restrictive measures’

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| 5. | Dotčené osoby a subjekty se rovněž upozorňují na to, že mohou nařízení (EU) č. 450/2010 napadnout u Tribunálu Evropské unie, a to v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 263 odst. 4 a 6 Smlouvy o fungování Evropské unie. |
| --- | --- |

5.

Dotčené osoby a subjekty se rovněž upozorňují na to, že mohou nařízení (EU) č. 450/2010 napadnout u Tribunálu Evropské unie, a to v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 263 odst. 4 a 6 Smlouvy o fungování Evropské unie.

| 6. | S osobními údaji dotčených osob bude nakládáno v souladu s pravidly stanovenými nařízením (ES) č. 45/2001 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství (nyní Unie) a o volném pohybu těchto údajů (6). Veškeré žádosti, např. o další informace nebo v souvislosti s výkonem práv podle nařízení (ES) č. 45/2001 (např. přístup k osobním údajům nebo jejich oprava), je třeba zaslat Komisi na adresu uvedenou výše v bodu 4. |
| --- | --- |

6.

S osobními údaji dotčených osob bude nakládáno v souladu s pravidly stanovenými nařízením (ES) č. 45/2001 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství (nyní Unie) a o volném pohybu těchto údajů (6). Veškeré žádosti, např. o další informace nebo v souvislosti s výkonem práv podle nařízení (ES) č. 45/2001 (např. přístup k osobním údajům nebo jejich oprava), je třeba zaslat Komisi na adresu uvedenou výše v bodu 4.

| 7. | Pro pořádek se osoby a subjekty zařazené do přílohy I upozorňují na to, že mají možnost požádat příslušné orgány daného členského státu (členských států) uvedené v příloze II nařízení (ES) č. 881/2002, aby jim vydaly povolení použít zmrazené prostředky a hospodářské zdroje na základní potřeby nebo konkrétní platby v souladu s článkem 2a uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

7.

Pro pořádek se osoby a subjekty zařazené do přílohy I upozorňují na to, že mají možnost požádat příslušné orgány daného členského státu (členských států) uvedené v příloze II nařízení (ES) č. 881/2002, aby jim vydaly povolení použít zmrazené prostředky a hospodářské zdroje na základní potřeby nebo konkrétní platby v souladu s článkem 2a uvedeného nařízení.

---

(1)  Úř. věst. L 139, 29.5.2002, s. 4. Společný postoj naposledy pozměněný společným postojem 2003/140/SZBP (Úř. věst. L 53, 28.2.2003, s. 62).

(2)  Úř. věst. L 217, 26.5.2010, s. 8.

(3)  Úř. věst. L 139, 29.5.2002, s. 9.

(4)  Článek 2a byl vložen nařízením Rady (ES) č. 561/2003 (Úř. věst. L 82, 29.3.2003, s. 1).

(5)  Článek 7a byl vložen nařízením Rady (EU) č. 1286/2009 (Úř. věst. L 346, 23.12.2009, s. 42).

(6)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

---

| 26.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 135/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 135/25

---

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

2010/C 135/11

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí obdržet prohlášení o námitce do šesti měsíců po tomto zveřejnění.

PŘEHLED

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„LIMONE DI SIRACUSA“

č. ES: IT-PGI-0005-0502-11.10.2005

CHOP ( ) CHZO ( X )

Tento přehled obsahuje hlavní body specifikace produktu pro informační účely.

1.   Příslušný orgán členského státu:

| Název: | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali |
| --- | --- |
| Adresa: | Via XX Settembre 20 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Název:

Ministero delle Politiche Agricole e Forestali

Adresa:

Via XX Settembre 20

00187 Roma RM

ITALIA

Tel.

+39 0646455104

Fax

+39 0646655306

E-mail:

saco7@politicheagricole.gov.it

2.   Skupina:

| Název: | Consorzio del Limone di Siracusa |
| --- | --- |
| Adresa: | c/o SOAT 30 — viale Teracati 39 |
| 96100 Siracusa SR |
| ITALIA |

Název:

Consorzio del Limone di Siracusa

Adresa:

c/o SOAT 30 — viale Teracati 39

96100 Siracusa SR

ITALIA

Tel.

+39 093138234

Fax

+39 093138234

E-mail:

—

Složení:

producenti/zpracovatelé ( X ) ostatní ( )

3.   Druh produktu:

| Třída 1.6: | Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované. |
| --- | --- |

Třída 1.6:

Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované.

4.   Specifikace:

(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006)

4.1   Název:

„Limone di Siracusa“

4.2   Popis:

Chráněné zeměpisné označení „Limone di Siracusa“ je vyhrazeno pro kultivar „Femminello“ a jeho klony patřící do botanického druhu Citrus limon (L) Burm a vypěstované ve specializovaných podnicích na území provincie Syrakusy vymezeném v bodě 4.3.

Prvky, které charakterizují typy plodů podle doby sklizně, jsou tyto:

Primofiore: jsou plody sklizené od 1. října do 14. dubna, které mají následující vlastnosti:

Barva slupky: světle zelená až citrónově žlutá;

Tvar: elipsovitý;

Velikost: střední až velká;

Hmotnost plodů: nejméně 100 g;

Dužina: světle zelené nebo citrónově žluté barvy;

Šťáva: citrónově žluté barvy;

Minimální obsah filtrované šťávy: > 34 % hmotnosti;

Stupeň Brix dužiny: > 7;

Kyselost: > 6 %.

Bianchetto nebo Maiolino (neboli jarní citrony): jsou plody sklizené od 15. dubna do 30. června, které mají následující vlastnosti:

Barva slupky: světle žlutá;

Tvar: elipsovitý nebo oválný;

Velikost: velká;

Hmotnost plodů: nejméně 100 g;

Dužina: žluté barvy;

Šťáva: citrónově žluté barvy;

Minimální obsah filtrované šťávy: > 30 % hmotnosti;

Stupeň Brix dužiny: > 6,5;

Kyselost: > 5,5 %.

Verdello (neboli letní citrony): jsou plody sklizené od 1. července do 30. září, které mají následující vlastnosti:

Barva slupky: světle zelená;

Tvar: elipsovitý až kulovitý;

Velikost: střední až velká;

Hmotnost plodů: nejméně 100 g;

Dužina: citrónově žlutá;

Šťáva: citrónově žluté barvy;

Minimální obsah filtrované šťávy: > 25 % hmotnosti;

Stupeň Brix dužiny: > 6;

Kyselost: > 5,5 %.

Plody, na něž se vztahuje chráněné zeměpisné označení „Limone di Siracusa“, se musí uvést na trh v čerstvém stavu a v kategoriích Extra a Prima. Přípustné velikosti jsou: 3, 4, 5.

4.3   Zeměpisná oblast:

Zeměpisná oblast, v níž se pěstují citrony „Limone di Siracusa“ CHZO, zahrnuje území obcí Augusta, Melilli, Siracusa, Avola, Noto, Rosolini, Floridia, Solarino, Sortino a Priolo Gargallo.

Tato zeměpisná oblast se rozkládá do maximální vzdálenosti 10 km od Iónského moře a ne výše než 210 metrů nad mořem. Na severu je ohraničena údolími kolem vodního toku Porcaria orientovanými na jih a na jihu údolími kolem řeky Tellaro orientovanými rovněž na jih.

4.4   Důkaz původu:

Každou fázi produkce je třeba sledovat a zaznamenat výchozí i cílový produkt. Tímto způsobem, jakož i zápisem katastrálních parcel, na nichž se produkt pěstuje, a pěstitelů-producentů a balíren do příslušných rejstříků vedených kontrolním subjektem a také prostřednictvím včasného ohlášení produkovaných množství kontrolnímu subjektu je zaručena sledovatelnost produktu. Všechny fyzické i právnické osoby, které byly zapsány do příslušných rejstříků, budou podrobeny kontrole ze strany kontrolního subjektu v souladu se specifikací produkce a příslušným plánem kontroly.

4.5   Metoda produkce:

Hustota a tvar výsadby, jakož i systémy prořezávání musí kromě běžného provzdušnění a vystavení rostlin slunci zaručovat dokonalou rovnováhu a vývoj rostlin. Maximální hustota výsadby je 400 rostlin na hektar. V případě dynamických výsadeb je maximální povolená hustota 850 rostlin na hektar.

Používají se tyto oddenky s vysokou genetickou stabilitou: „Arancio amaro“, „Poncirus trifoliata“, „Citrange Troyer“, „Citrange Carrizo“ a „Citrus macrophylla“.

Sklizeň ovoce se musí provádět ručně.

Při oddělení plodu je třeba používat sběrné nůžky, jimiž se odstřihne stopka. Ovoce se s využitím tradičních metod sklízí přímo ze stromů v době, kdy plody dosáhnou takového stupně zralosti, aby byla zaručena jejich dobrá jakost z organoleptického a estetického hlediska.

Maximální povolená produkce citronů je stanovena na 29 tun na hektar pro celé období produkce, včetně plodů ve všech obdobích květu.

4.6   Souvislost:

Citrony „Limone di Siracusa“ se vyznačují vysokým obsahem šťávy, středními až velkými plody a sklizní probíhající celý rok. Tyto vlastnosti jsou dány půdními a klimatickými podmínkami oblasti a kultivary, které se v oblasti produkce vyskytují. Pěstování citronů „Limone di Siracusa“ probíhá podél pobřeží a v některých omezených oblastech ležících ve vnitrozemí v údolích s vodními toky nacházejícími se v provincii Syrakusy. Z analýz průměrných ročních hodnot teplot naměřených v pobřežní rovině v provincii Syrakusy je možné dokázat, že místní prostředí má od října do března vlastnosti mírného podnebí a od dubna do září zde panuje sucho. V celé oblasti jsou velice úrodné, více či méně hluboké a obsahují velké množství živin a organických látek.

Pokud jde o pěstování citronů, je rozhodujícím faktorem voda. Zásoby vody v oblasti produkce citronů „Limone di Siracusa“ jsou zajišťovány díky rozsáhlé podzemní vodní nádrži nacházející se pod náhorní planinou v oblasti Iblea, která představuje nejdůležitější přírodní zásobárnu vody na celé Sicílii, jakož i díky povrchovým vodním tokům. Dostupnost vody hraje spolu s vlhkostí vzduchu při určování jakosti citronů „Limone di Siracusa“ významnou roli. Díky tomu, že rostliny nemusí čelit stresům v důsledku sucha a díky středně vlhkému vzduchu je možné získávat plody, které jsou šťavnatější, mají pravidelný tvar a slabou slupku a mohou se sklízet během všech 12 měsíců v roce.

Sicílie má v pěstování citrusů historickou tradici předávanou z generace na generaci, a dodržování dávných zvyklostí v pěstování těchto rostlin, které pokračuje v syrakuské oblasti i dnes, dalo vzniknout skutečně specializované škole pěstování citronů „Limone di Siracusa“.

4.7   Kontrolní subjekt:

Kontrolní subjekt splňuje podmínky uvedené v normě EN 45011.

| Název: | Det Norske Veritas Italia |
| --- | --- |
| Adresa: | Viale A. De Gasperi 187 |
| 95127 Catania CT |
| ITALIA |

Název:

Det Norske Veritas Italia

Adresa:

Viale A. De Gasperi 187

95127 Catania CT

ITALIA

Tel.

+39 095370020

Fax

+39 095372871

E-mail:

—

4.8   Označování:

V případě balených plodů musí být alespoň na jedné straně obalu čitelnými a viditelnými písmeny prostřednictvím přímého nesmazatelného tisku nebo etikety tvořící součást místa, kde je obal uzavřen, nebo k tomuto místu připevněné uvedeny tyto údaje: odrůda, původ, kategorie, velikost a šarže.

V případě volně prodávaných plodů musí být takto označeno 100 % z nich.

Při balení se používají tyto materiály: kartón, dřevo, umělá hmota. Je povoleno používat vratné, recyklovatelné obaly z umělé hmoty. Jsou povoleny tyto druhy balení: síťky a tašky s umělohmotnou páskou připevněnou k síťce. Na každém obale a na každém balení se musí uvést logo produktu „Limone di Siracusa“.

Logo se skládá z horizontálního oválu, v němž je černobíle vypodobněno řecké divadlo Teatro Greco di Siracusa, přičemž v pravé části jeho hlediště jsou dva citrony. Jeden z těchto citronů je v pozadí, plod je vcelku a má jeden lístek, druhý je překrojen a zčásti překrývá první. Citron s lístkem zelené barvy pro čtyřbarevný tisk má stopku. Lístek směřuje k středu loga a zčásti překrývá citron, k němuž je stopkou připevněn.

Uvnitř v horní části oválu je uveden název „Limone di Siracusa“.

Je zakázáno přidávat jakékoliv označení a údaje odlišné od těch, které jsou výslovně uvedeny ve specifikaci, včetně hodnotících přídavných jmen, jako například „fine“ (jemný), „superiore“ (znamenitý), „selezionato“ (výběrový), „scelto“ (vybraný) a podobně. Není povoleno používat pochvalná označení.

Image

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 26.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 135/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 135/29

---

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

2010/C 135/12

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí obdržet prohlášení o námitce do šesti měsíců po tomto zveřejnění.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„ARANCIA DI RIBERA“

č. ES: IT-PDO-0005-0669-07.01.2008

CHZO ( ) CHOP ( X )

1.   Název:

„Arancia di Ribera“

2.   Členský stát nebo třetí země:

Itálie

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny:

3.1   Druh produktu:

| Třída 1.6: | Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované. |
| --- | --- |

Třída 1.6:

Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované.

3.2   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1:

Chráněné označení původu „Arancia di Ribera“ je vyhrazeno produktům pocházejícím z následujících odrůd: Brasiliano a jejích mutací: Brasiliano comune, Brasiliano risanato; Washington Navel, Washington navel comune, Washington Navel risanato, Washington Navel 3033, Navelina a jejích mutací: Navelina comune, Navelina risanata a Navelina ISA 315. Při uvedení ke spotřebě má chráněné označení původu „Arancia di Ribera“ následující vlastnosti: plodenství (hesperidium) má příčný průměr nejméně 70 mm; minimální velikost 6 podle evropské klasifikace; tvar typicky kulatý-elipsoidní (vejčitý nebo zploštělý nebo eliptický) s vnitřním pupkem; barva slupky: jednolitě oranžová, ke konci zimy se sklonem k červenání; dužina jednolitě oranžová, jemná a pevná textura bez jader; šťáva: oranžové barvy; výtěžnost šťávy nejméně 40 %; obsah pevných rozpustných látek mezi 9 a 15 Brix; kyselost mezi 0,75 a 1,50; poměr mezi pevnými rozpustnými látkami a titrovatelnými organickými kyselinami není nižší než 8. CHOP „Arancia di Ribera“ je vyhrazeno pro pomeranče náležející k obchodní kategorii „Extra“ a „I“.

3.3   Suroviny (pouze u zpracovaných produktů):

—

3.4   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu):

—

3.5   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit v označené zeměpisné oblasti:

Za účelem zachování kvality a neporušenosti produktů CHOP musí veškeré operace spojené s balením probíhat v zeměpisné oblasti produkce vymezené v bodě 4, neboť dlouhá přeprava a následná manipulace by mohly přispět ke vzniku patogenních jevů a poškození produktu.

Produkt „Arancia di Ribera“ totiž nepodstupuje žádné chemické ošetření ani před sklizní, ani po ní, ani ve fázi balení. V důsledku nepřítomnosti konzervačních látek na slupce je tedy produkt „Arancia di Ribera“ citlivější vůči přepravě a manipulaci.

3.6   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.:

Produkt „Arancia di Ribera“ CHOP se uvádí ke spotřebě v následujících baleních:

| — | přepravní bedny a/nebo dřevěné, plastové a kartónové přepravky o hmotnosti nejvýše 25 kg, |
| --- | --- |

—

přepravní bedny a/nebo dřevěné, plastové a kartónové přepravky o hmotnosti nejvýše 25 kg,

| — | síťky o hmotnosti nejvýše 5 kg, |
| --- | --- |

—

síťky o hmotnosti nejvýše 5 kg,

| — | pórovité koše o hmotnosti nejvýše 40 kg. |
| --- | --- |

—

pórovité koše o hmotnosti nejvýše 40 kg.

Obaly, síťky a koše musí být zapečetěné tak, aby nebylo možno obsah vyjmout bez porušení pečeti.

3.7   Zvláštní pravidla pro označování:

Etiketa na obalu musí povinně uvádět jasným a čitelným tiskacím písmem:

| — | název „Arancia di Ribera“ D.O.P. a logo větším písmem než ostatní údaje na etiketě, |
| --- | --- |

—

název „Arancia di Ribera“ D.O.P. a logo větším písmem než ostatní údaje na etiketě,

| — | odrůdu pomerančů: Brasiliano, Washington navel a Navelina, |
| --- | --- |

—

odrůdu pomerančů: Brasiliano, Washington navel a Navelina,

| — | jméno, obchodní název, adresu producenta a/nebo balírny. |
| --- | --- |

—

jméno, obchodní název, adresu producenta a/nebo balírny.

Obchodní kategorie „Extra“ nebo „I“.

K chráněnému zeměpisnému označení je rovněž zakázáno uvádět jakékoli jiné přívlastky, které nejsou výslovně stanoveny. Je však dovoleno použití označení, která odkazují na soukromé značky, pokud taková označení nemají pochvalný charakter nebo nejsou s to uvést spotřebitele v omyl. Dále je možné uvést název podniku, z jehož pozemků produkt pochází, jakož i další pravdivé a doložitelné údaje, které jsou povoleny platnými právními předpisy Společenství. Uvedení týdne sklizně plodů je dobrovolné.

Logo „Arancia di Ribera“ CHOP sestává z následujících prvků:

Nápis „Arancia di Ribera D.O.P. Denominazione Di Origine Protetta“ v písmu Textile, „Arancia di Ribera“ malým písmem s velkými počátečními písmeny kromě členu „di“, „DOP“ velkými písmeny, za nimiž jsou tečky, a „Denominazione di Origine Protetta“ velkými písmeny. Nad nápisem Arancia di Ribera je znázorněna silueta plodu s konturami a barvami typickými pro pomeranče „Arancia di Ribera“: velkými rozměry, oranžovou slupkou a velkými listy. Nalevo od nápisu „D.O.P.“ je vyobrazena geograficky stylizovaná Sicílie. Na etiketách připevněných na obalech musí být tiskacím písmem jasně a čitelně uvedeny následující údaje:

Image

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti:

Oblast produkce pomerančů „Arancia di Ribera“ se nachází podél břehů a úbočí řek Verdura, Magazzolo, Platani a Carboj a zahrnuje území náležící těmto obcím v provincii Agrigento: Bivona, Burgio, Calamonaci, Caltabellotta, Cattolica Eraclea, Cianciana, Lucca Sicula, Menfi, Montallegro, Ribera, Sciacca, Siculiana a Villafranca Sicula, a území obce Chiusa Sclafani v provincii Palermo.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí:

5.1   Specifičnost zeměpisné oblasti:

Oblast, kde se pěstuje produkt „Arancia di Ribera“, je skutečnou „pomerančovníkovou oázou“, která je naprosto oddělená od regionálního ovocnářství. Pomerančovníky se totiž vyskytují na březích a úbočích řek Verdura, Magazzolo, Platani a Carboj. Půdy, které náleží k typům vertisoly a inceptisoly, mají velký zemědělský potenciál jak díky vysokému obsahu minerálních látek, tak díky své textuře.

V letním období, kdy je nedostatek dešťů, jsou citrusové háje spadající do území produkce pomerančů „Arancia di Ribera“ zavlažovány systémem kanálů za použití vody z přehrad Castello, Arancio a di Prizzi, která pochází z řek Magazzolo, Carboj a Verdura.

Výše uvedené řeky jsou vydatným zdrojem vysoce kvalitní vody s vyváženým složením s nízkou vodivostí a bez znečišťujících látek.

Blízkost moře zaručuje celoroční tepelné a vlhkostní podmínky, které výborně vyhovují ekofyziologickým potřebám pomerančovníku, a velmi zřídka zde dochází k přírodním pohromám, jako je mráz nebo vítr scirocco, které mohou být příčinou značného poškození kultur.

5.2   Specifičnost produktu:

Specifičnost produktu „Arancia di Ribera“ je dána jejich vysokou šťavnatostí a nízkým odporem membrány obalující jednotlivé dílky a měchýřky při žvýkání; tento pocit je téměř vždy spojován s celkovým pocitem rozplývavosti.

Pro produkt „Arancia di Ribera“ je charakteristický i příznivý poměr rozpustných pevných látek a kyselin, křehkost a chuťová stálost, díky nimž je určen ke konzumaci zejména v čerstvém stavu, velmi sladká chuť a nepřítomnost hořké příchuti. Dalšími prvky, kterými se produkt „Arancia di Ribera“ vyznačuje, je sytě oranžová barva slupky a šťávy.

5.3   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO):

Charakteristické vlastnosti produktu „Arancia di Ribera“ jsou spojeny s historickou kombinací přírodních faktorů, jako je podnebí, půda a voda, a odborných schopností zemědělců z oblasti Ribera.

Půda je bohatá na primární, rychle vstřebatelné minerály s vysokou kationtovou výměnnou kapacitou (> 20 meq/100 g), což je vlastnost, která přispívá ke značnému zvýšení obsahu vyměnitelného draslíku, jenž je k dispozici rostlině. Vysoký obsah draslíku, který usnadňuje pohyb cukrů z kořenů, listů a větví do plodů, spolu s klimatickými podmínkami typickými pro Středozemí, přispívá rozhodujícím způsobem ke zvýšení obsahu cukrů a k chuťovým kvalitám produktu „Arancia di Ribera“.

V oblastech produkce je pro půdy tvořené naplavenými sedimenty typická vyvážená textura a zároveň vysoký obsah jílu zmírňovaný obsahem písku a často i oblázků, což zaručuje volné proudění vzduchu a vody a umožňuje obnovení biologických procesů při osídlení „prospěšnou“ mikroflórou, která podporuje syntézu organických látek a usnadňuje vstřebávání nutričních prvků a vody a přispívá ke šťavnatosti plodů. Dostatek vysoce kvalitní vody z řek Magazzolo, Carboj a Verdura a nepřítomnost znečišťujících látek v půdě umožňují dokonalé zavlažování ideální pro zlepšování organoleptických vlastností tohoto produktu. Právě tyto půdní a klimatické podmínky propůjčují produktu jeho sytě oranžovou barvu a zejména šťavnatost, díky níž se označuje také jako pomeranč na šťávu.

Produkt je na vnitrostátním trhu znám jako „Arancia di Ribera“ již od roku 1950. Jeho popularita byla v roce 1966 posílena díky uspořádání trhu Fiera Mercato, z něhož se od roku 1985 stala slavnost „Sagra dell’Arancia di Ribera“. Historické dokumenty, v nichž je popsána bohatá oblast s velmi lahodnou vodou a produkty, které se vozily do Palerma a byly vyváženy dokonce i do Ameriky, dokazují pěstování vynikajících pomerančů v údolí řeky Verdura již od počátku 19. století.

Hlavními aktéry této produkce byli vždy zemědělci, kteří věděli, jak nejlépe využít zdomácnění jednotlivých odrůd v této oblasti a jak zavést jednoduché, ale účinné inovace, které umožnily přizpůsobit pěstování produktu „Arancia di Ribera“ době a novým požadavkům na pěstování, aniž by jej stavěly do protikladu k místním tradicím a kultuře. V souvislosti s tím se rozšířily takové inovace, které v průběhu let předurčily provozní úspory, jako je například nízkotlaké trubkové zavlažování, které šetří vodu, a používání pneumatických nůžek při prořezávání. Zemědělská oblast Ribera představovala po mnoho desetiletí nejpokrokovější opěrný bod celého regionu a v některých případech i na celostátní úrovni, pokud jde o odborné schopnosti pracovních sil, pokročilé pěstební technologie používané pěstiteli a o kvalitu vypěstované produkce, která i nadále sklízí značný úspěch.

Odkaz na zveřejnění specifikace:

Úplné znění specifikace produkce je k dispozici

| — | na internetové adrese http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm? txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  nebo |
| --- | --- |

—

na internetové adrese http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm? txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

nebo

| — | lze vstoupit přímo na domovskou stránku ministerstva (http://www.politicheagricole.it) a kliknout na „Prodotti di Qualità“ (Jakostní produkty – v levé části obrazovky) a poté na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]“ (Specifikace produkce, jež jsou předmětem zkoumání EU (v souladu s nařízením (ES) č. 510/2006)). |
| --- | --- |

—

lze vstoupit přímo na domovskou stránku ministerstva (http://www.politicheagricole.it) a kliknout na „Prodotti di Qualità“ (Jakostní produkty – v levé části obrazovky) a poté na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]“ (Specifikace produkce, jež jsou předmětem zkoumání EU (v souladu s nařízením (ES) č. 510/2006)).

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

---