# Úřední věstník C 144/2010

| | ISSN 1725-5163
  doi:10.3000/17255163.C_2010.144.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 144 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 533. června 2010 |

ISSN 1725-5163

doi:10.3000/17255163.C_2010.144.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 144

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 533. června 2010

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Rada |
| 2010/C 144/01 | Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Malty na období 2009–2012 | 1 |
| 2010/C 144/02 | Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Portugalska na období 2009–2013 | 6 |
| 2010/C 144/03 | Stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Rumunska na období 2009–2012 | 12 |
| 2010/C 144/04 | Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Slovenska na období 2009–2012 | 17 |
| 2010/C 144/05 | Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Slovinska na období 2009–2013 | 22 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Rada

2010/C 144/01

Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Malty na období 2009–2012

1

2010/C 144/02

Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Portugalska na období 2009–2013

6

2010/C 144/03

Stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Rumunska na období 2009–2012

12

2010/C 144/04

Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Slovenska na období 2009–2012

17

2010/C 144/05

Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Slovinska na období 2009–2013

22

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2010/C 144/06 | Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie – Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  ) | 27 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2010/C 144/06

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie – Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  )

1

27

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2010/C 144/07 | Směnné kurzy vůči euru | 30 |
| 2010/C 144/08 | Sdělení Komise v rámci zavádění směrnice Komise 2002/40/ES(Uveřejnění názvů a označení harmonizovaných norem vztahujících se ke směrnici)
   (
  1
  ) | 31 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2010/C 144/09 | Sdělení Komise podle čl. 16 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství – Závazky veřejné služby v souvislosti s pravidelnými leteckými službami (
  1
  ) | 32 |
| 2010/C 144/10 | Sdělení Komise podle čl. 16 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství – Závazky veřejné služby v souvislosti s pravidelnými leteckými službami (
  1
  ) | 33 |
| 2010/C 144/11 | Sdělení Komise podle čl. 17 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství – Výzva k podávání nabídek v souvislosti s pravidelnými leteckými službami v souladu se závazky veřejné služby (
  1
  ) | 34 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2010/C 144/07

Směnné kurzy vůči euru

30

2010/C 144/08

Sdělení Komise v rámci zavádění směrnice Komise 2002/40/ES(Uveřejnění názvů a označení harmonizovaných norem vztahujících se ke směrnici)
   (
  1
  )

(Uveřejnění názvů a označení harmonizovaných norem vztahujících se ke směrnici)

1

31

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2010/C 144/09

Sdělení Komise podle čl. 16 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství – Závazky veřejné služby v souvislosti s pravidelnými leteckými službami (
  1
  )

1

32

2010/C 144/10

Sdělení Komise podle čl. 16 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství – Závazky veřejné služby v souvislosti s pravidelnými leteckými službami (
  1
  )

1

33

2010/C 144/11

Sdělení Komise podle čl. 17 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství – Výzva k podávání nabídek v souvislosti s pravidelnými leteckými službami v souladu se závazky veřejné služby (
  1
  )

1

34

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ |
| | Evropská komise |
| 2010/C 144/12 | Výzva k předkládání návrhů – EACEA/12/10 – Program Mládež v akci – Akce 4.5 – Podpora informačních aktivit pro mladé lidi, pracovníky s mládeží a mládežnické organizace | 35 |

V   Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Evropská komise

2010/C 144/12

Výzva k předkládání návrhů – EACEA/12/10 – Program Mládež v akci – Akce 4.5 – Podpora informačních aktivit pro mladé lidi, pracovníky s mládeží a mládežnické organizace

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Rada

| 3.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 144/1

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému programu stability Malty na období 2009–2012

2010/C 144/01

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik, a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení (1),

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný program stability Malty na období 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný program stability Malty na období 2009–2012.

| (2) | Celosvětová krize postihla Maltu především prostřednictvím obchodních toků, avšak dopad na finanční odvětví je zatím omezen. V roce 2009 hospodářská aktivita poklesla, jelikož došlo k prudkému propadu vývozu, ale také investic, zatímco soukromá spotřeba je podle odhadů na podkladě stabilní zaměstnanosti a některých opatření na podporu hospodářského oživení v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy (EERP) poměrně stálá. Odhaduje se, že současný výrazný pokles dovozu vedl k výraznému snížení vnějšího schodku v roce 2009.
  Dopad hospodářského poklesu a některých jednorázových položek zvyšujících výdaje v roce 2008 vedl v letech 2008–2009 v porovnání s rokem 2007 ke značnému nárůstu schodku veřejných financí. V kontextu toho a s ohledem na vysoký poměr dluhu k HDP Rada přijala dne 7. července 2009 rozhodnutí o existenci nadměrného schodku na Maltě a dne 16. února 2010 přijala doporučení k nápravě této situace do roku 2011. Kromě obnovy zdravé fiskální pozice a zlepšení dlouhodobé fiskální udržitelnosti je vzhledem k očekávanému nárůstu výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva před Maltou náročný úkol posílení konkurenceschopnosti za účelem zlepšení odolnosti ekonomiky vůči budoucím vnějším otřesům. K tomu bude zapotřebí na jedné straně zvýšení lidského kapitálu, uvolnění podnikatelského potenciálu a trvalé úsilí o přechod k činnostem s vyšší přidanou hodnotou a na druhé straně podpora účinného procesu stanovování mezd, který umožní úzce propojit vývoj mezd a produktivity. |
| --- | --- |

(2)

Celosvětová krize postihla Maltu především prostřednictvím obchodních toků, avšak dopad na finanční odvětví je zatím omezen. V roce 2009 hospodářská aktivita poklesla, jelikož došlo k prudkému propadu vývozu, ale také investic, zatímco soukromá spotřeba je podle odhadů na podkladě stabilní zaměstnanosti a některých opatření na podporu hospodářského oživení v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy (EERP) poměrně stálá. Odhaduje se, že současný výrazný pokles dovozu vedl k výraznému snížení vnějšího schodku v roce 2009.

Dopad hospodářského poklesu a některých jednorázových položek zvyšujících výdaje v roce 2008 vedl v letech 2008–2009 v porovnání s rokem 2007 ke značnému nárůstu schodku veřejných financí. V kontextu toho a s ohledem na vysoký poměr dluhu k HDP Rada přijala dne 7. července 2009 rozhodnutí o existenci nadměrného schodku na Maltě a dne 16. února 2010 přijala doporučení k nápravě této situace do roku 2011. Kromě obnovy zdravé fiskální pozice a zlepšení dlouhodobé fiskální udržitelnosti je vzhledem k očekávanému nárůstu výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva před Maltou náročný úkol posílení konkurenceschopnosti za účelem zlepšení odolnosti ekonomiky vůči budoucím vnějším otřesům. K tomu bude zapotřebí na jedné straně zvýšení lidského kapitálu, uvolnění podnikatelského potenciálu a trvalé úsilí o přechod k činnostem s vyšší přidanou hodnotou a na druhé straně podpora účinného procesu stanovování mezd, který umožní úzce propojit vývoj mezd a produktivity.

| (3) | Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic a možného zvýšení strukturální nezaměstnanosti rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Pro Maltu je zejména důležité provedení dalších reforem v oblastech vzdělávání a hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(3)

Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic a možného zvýšení strukturální nezaměstnanosti rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Pro Maltu je zejména důležité provedení dalších reforem v oblastech vzdělávání a hospodářské soutěže.

| (4) | Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá, že po 2 % poklesu odhadovaném za rok 2009 se reálný HDP v roce 2010 vrátí k příznivému růstu ve výši 1,1 % a poté bude ve zbývající části programového období následovat další oživení s průměrným tempem 2,6 %.
  Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se zdá, že tento scénář vychází z realistických předpokladů růstu HDP pro rok 2010 a z příznivých předpokladů v následujících letech. Kromě toho, pokud jde o složení růstu, bude projektované zvýšení domácí poptávky po celé programové období spíše vyšší. Projekce inflace se podle programu jeví spíše nižší. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá, že po 2 % poklesu odhadovaném za rok 2009 se reálný HDP v roce 2010 vrátí k příznivému růstu ve výši 1,1 % a poté bude ve zbývající části programového období následovat další oživení s průměrným tempem 2,6 %.

Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se zdá, že tento scénář vychází z realistických předpokladů růstu HDP pro rok 2010 a z příznivých předpokladů v následujících letech. Kromě toho, pokud jde o složení růstu, bude projektované zvýšení domácí poptávky po celé programové období spíše vyšší. Projekce inflace se podle programu jeví spíše nižší.

| (5) | Program odhaduje schodek veřejných financí v roce 2009 na 3,8 % HDP. Zlepšení v porovnání s rokem 2008, kdy schodek dosáhl vrcholu 4,7 % HDP, musí být chápáno v kontextu určitých jednorázových položek zvyšujících výdaje vzniklých v uvedeném roce. Celkový schodek bez těchto položek se v roce 2009 zvýšil kvůli dopadu krize zejména na příjmy z nepřímých daní. Opatření na podporu hospodářského oživení přijatá v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy (EERP) ve výši přibližně 0,7 % HDP byla podle maltských orgánů více než vykompenzována vyrovnávacími opatřeními. Podle programu je na rok 2010 plánována celkově neutrální fiskální politika, která se v roce 2011 změní v restriktivní v souladu se strategií ústupu od fiskální angažovanosti prosazovanou Radou a s ohledem na nápravu nadměrného schodku do roku 2011. Na rok 2012, v kontextu předpokládaného vysokého tempa růstu, je plánován celkově stabilní poměr schodku k HDP, což poukazuje na expanzivní orientaci fiskální politiky. |
| --- | --- |

(5)

Program odhaduje schodek veřejných financí v roce 2009 na 3,8 % HDP. Zlepšení v porovnání s rokem 2008, kdy schodek dosáhl vrcholu 4,7 % HDP, musí být chápáno v kontextu určitých jednorázových položek zvyšujících výdaje vzniklých v uvedeném roce. Celkový schodek bez těchto položek se v roce 2009 zvýšil kvůli dopadu krize zejména na příjmy z nepřímých daní. Opatření na podporu hospodářského oživení přijatá v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy (EERP) ve výši přibližně 0,7 % HDP byla podle maltských orgánů více než vykompenzována vyrovnávacími opatřeními. Podle programu je na rok 2010 plánována celkově neutrální fiskální politika, která se v roce 2011 změní v restriktivní v souladu se strategií ústupu od fiskální angažovanosti prosazovanou Radou a s ohledem na nápravu nadměrného schodku do roku 2011. Na rok 2012, v kontextu předpokládaného vysokého tempa růstu, je plánován celkově stabilní poměr schodku k HDP, což poukazuje na expanzivní orientaci fiskální politiky.

| (6) | Cílem pro poměr schodku k HDP v roce 2010 je jeho celková stabilizace na 3,9 % HDP v porovnání s rokem 2009. Tentýž vývoj je plánován pro primární schodek, jehož cílem je 0,6 % HDP. V současné podobě je cílový schodek pro rok 2010 v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 16. února 2010. Opatření v rozpočtu na rok 2010 mají na rozpočtovou pozici celkově neutrální dopad a sestávají na jedné straně z dalších opatření na podporu hospodářského oživení, která mají pomoci podpořit hospodářství, a na druhé straně z konsolidačních opatření.
  Příjmy rozpočtu se mají v roce 2010 zvýšit o 2,4 procentního bodu HDP díky (řazeno vzestupně podle důležitosti) i) diskrečním opatřením na zvýšení daní a lepšímu prosazování daňových předpisů, ii) předpokládaným daňovým příjmům a iii) nárůstem „jiných“ příjmů podpořeným zvýšením strukturálních fondů EU. Předpokládá se, že výdaje vzrostou o 2,5 procentního bodu HDP hlavně kvůli vyšším investicím a nárůstu „jiných“ výdajů. Náklady na další opatření na podporu hospodářského oživení částečně neutralizuje pokles mzdových nákladů ve veřejném sektoru v poměru k HDP v prvé řadě díky příznivému vlivu změn ve srovnávací základně (některé jednorázové výdaje v roce 2009), ale projevuje se zde také politika omezení přijímání nových pracovníků. Strukturální saldo, tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a o jednorázová a jiná dočasná opatření, vypočítané podle společně dohodnuté metodiky, se má podle projekcí v programu v roce 2010 zhoršit o 1⁄4 procentního bodu HDP, což ukazuje na celkově neutrální orientaci fiskální politiky. |
| --- | --- |

(6)

Cílem pro poměr schodku k HDP v roce 2010 je jeho celková stabilizace na 3,9 % HDP v porovnání s rokem 2009. Tentýž vývoj je plánován pro primární schodek, jehož cílem je 0,6 % HDP. V současné podobě je cílový schodek pro rok 2010 v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 16. února 2010. Opatření v rozpočtu na rok 2010 mají na rozpočtovou pozici celkově neutrální dopad a sestávají na jedné straně z dalších opatření na podporu hospodářského oživení, která mají pomoci podpořit hospodářství, a na druhé straně z konsolidačních opatření.

Příjmy rozpočtu se mají v roce 2010 zvýšit o 2,4 procentního bodu HDP díky (řazeno vzestupně podle důležitosti) i) diskrečním opatřením na zvýšení daní a lepšímu prosazování daňových předpisů, ii) předpokládaným daňovým příjmům a iii) nárůstem „jiných“ příjmů podpořeným zvýšením strukturálních fondů EU. Předpokládá se, že výdaje vzrostou o 2,5 procentního bodu HDP hlavně kvůli vyšším investicím a nárůstu „jiných“ výdajů. Náklady na další opatření na podporu hospodářského oživení částečně neutralizuje pokles mzdových nákladů ve veřejném sektoru v poměru k HDP v prvé řadě díky příznivému vlivu změn ve srovnávací základně (některé jednorázové výdaje v roce 2009), ale projevuje se zde také politika omezení přijímání nových pracovníků. Strukturální saldo, tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a o jednorázová a jiná dočasná opatření, vypočítané podle společně dohodnuté metodiky, se má podle projekcí v programu v roce 2010 zhoršit o 1⁄4 procentního bodu HDP, což ukazuje na celkově neutrální orientaci fiskální politiky.

| (7) | Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie v programu je snížit schodek pod 3 % HDP do roku 2011 neboli ve lhůtě pro nápravu nadměrného schodku stanovené Radou a v roce 2012 poměr schodku k HDP celkově stabilizovat. Ze strukturálního hlediska by se rozpočtová pozice v roce 2011 zlepšila o 3⁄4 procentního bodu HDP, ale v roce 2012 by se opět zhoršila o 1⁄2 procentního bodu, což by Maltu dále odklonilo od střednědobého cíle pro její rozpočtovou pozici. Střednědobým cílem Malty je ze strukturálního hlediska vyrovnaná pozice, což s ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu odráží cíle paktu. Program nepředpokládá dosažení střednědobého cíle v programovém období. Snížení celkového schodku v roce 2011 se plánuje prostřednictvím omezení poměru výdajů k HDP, které by více než vykompenzovalo předpokládaný propad poměru příjmů k HDP, přičemž téměř stabilní situace v roce 2012 je výsledkem dalšího poklesu obou poměrů. Tento vývoj není dostatečně podložen konkrétními opatřeními, ačkoliv se předpokládá, že k omezení výdajů přispěje upuštění od dočasných opatření na podporu hospodářského oživení po roce 2010 a pokračující politika omezení přijímání nových pracovníků ve veřejném sektoru. Roční růst výdajů by v roce 2011 zmírnil na 1,8 % a v roce 2012 na 2,7 % oproti 9,3 % v roce 2010.
  V poměru k HDP přispívá k celkovému snížení výdajů v letech 2010 až 2012 kompenzace zaměstnanců, mezispotřeba, veřejné investice a „jiné“ výdaje, zatímco sociální transfery zůstávají stabilní, v čemž se projevuje poměrně silná dynamika především důchodů. Na straně příjmů se po daňových příjmech předpokládaných v programu v roce 2010 očekává, že nepřímé daně v poměru k HDP v letech 2011 i 2012 klesnou, zatímco přímé daně v roce 2011 dále porostou a v roce 2012 se stabilizují. |
| --- | --- |

(7)

Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie v programu je snížit schodek pod 3 % HDP do roku 2011 neboli ve lhůtě pro nápravu nadměrného schodku stanovené Radou a v roce 2012 poměr schodku k HDP celkově stabilizovat. Ze strukturálního hlediska by se rozpočtová pozice v roce 2011 zlepšila o 3⁄4 procentního bodu HDP, ale v roce 2012 by se opět zhoršila o 1⁄2 procentního bodu, což by Maltu dále odklonilo od střednědobého cíle pro její rozpočtovou pozici. Střednědobým cílem Malty je ze strukturálního hlediska vyrovnaná pozice, což s ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu odráží cíle paktu. Program nepředpokládá dosažení střednědobého cíle v programovém období. Snížení celkového schodku v roce 2011 se plánuje prostřednictvím omezení poměru výdajů k HDP, které by více než vykompenzovalo předpokládaný propad poměru příjmů k HDP, přičemž téměř stabilní situace v roce 2012 je výsledkem dalšího poklesu obou poměrů. Tento vývoj není dostatečně podložen konkrétními opatřeními, ačkoliv se předpokládá, že k omezení výdajů přispěje upuštění od dočasných opatření na podporu hospodářského oživení po roce 2010 a pokračující politika omezení přijímání nových pracovníků ve veřejném sektoru. Roční růst výdajů by v roce 2011 zmírnil na 1,8 % a v roce 2012 na 2,7 % oproti 9,3 % v roce 2010.

V poměru k HDP přispívá k celkovému snížení výdajů v letech 2010 až 2012 kompenzace zaměstnanců, mezispotřeba, veřejné investice a „jiné“ výdaje, zatímco sociální transfery zůstávají stabilní, v čemž se projevuje poměrně silná dynamika především důchodů. Na straně příjmů se po daňových příjmech předpokládaných v programu v roce 2010 očekává, že nepřímé daně v poměru k HDP v letech 2011 i 2012 klesnou, zatímco přímé daně v roce 2011 dále porostou a v roce 2012 se stabilizují.

| (8) | Rozpočtové výsledky by v programovém období mohly být horší, než předpokládají projekce programu. Konkrétně makroekonomický scénář, o který se rozpočtové projekce opírají, se jeví jako příznivý, zvlášť po roce 2010. Očekávaný podíl daňových příjmů a lepšího dodržování daňových předpisů na plánovaném zvýšení míry zdanění v roce 2010 se zdá být optimistický a představuje pro daňové projekce riziko v celém programovém období. Kromě toho nelze vyloučit překročení plánovaných výdajů vzhledem k nedávnému zhoršení rozpočtové kázně, k rozsahu předpokládaného snížení výdajů a k nedostatku informací o konkrétních opatřeních, která podpoří cílový pokles poměru výdajů k HDP v programovém období. Konstatuje se, že pro rok 2010 program uvádí, že „bude provedeno pečlivé sledování nového vývoje složek příjmů a výdajů a případně budou přijata další opatření“. |
| --- | --- |

(8)

Rozpočtové výsledky by v programovém období mohly být horší, než předpokládají projekce programu. Konkrétně makroekonomický scénář, o který se rozpočtové projekce opírají, se jeví jako příznivý, zvlášť po roce 2010. Očekávaný podíl daňových příjmů a lepšího dodržování daňových předpisů na plánovaném zvýšení míry zdanění v roce 2010 se zdá být optimistický a představuje pro daňové projekce riziko v celém programovém období. Kromě toho nelze vyloučit překročení plánovaných výdajů vzhledem k nedávnému zhoršení rozpočtové kázně, k rozsahu předpokládaného snížení výdajů a k nedostatku informací o konkrétních opatřeních, která podpoří cílový pokles poměru výdajů k HDP v programovém období. Konstatuje se, že pro rok 2010 program uvádí, že „bude provedeno pečlivé sledování nového vývoje složek příjmů a výdajů a případně budou přijata další opatření“.

| (9) | Podle projekcí má poměr dluhu k HDP po celé programové období zůstat nad referenční hodnotou podle Smlouvy. Program odhaduje hrubý veřejný dluh za rok 2009 na 66,8 % HDP oproti úrovni nižší, než 64 % HDP v roce 2008. Ke zvýšení poměru dluhu k HDP přispěl pokles reálného HDP společně s mírným primárním schodkem. Podle projekcí se má poměr dluhu k HDP v roce 2010 dále zvýšit téměř o 2 procentní body a v roce 2012 klesnout asi na 67 % HDP díky předpokládanému příznivému tempu hospodářského růstu a plánovanému návratu k malému primárnímu přebytku v pozdějších letech programu. Vzhledem k nepříznivému ohrožení plnění rozpočtových cílů je pravděpodobné, že vývoj míry zadlužení by mohl být méně příznivý, než se v programu předpokládalo. |
| --- | --- |

(9)

Podle projekcí má poměr dluhu k HDP po celé programové období zůstat nad referenční hodnotou podle Smlouvy. Program odhaduje hrubý veřejný dluh za rok 2009 na 66,8 % HDP oproti úrovni nižší, než 64 % HDP v roce 2008. Ke zvýšení poměru dluhu k HDP přispěl pokles reálného HDP společně s mírným primárním schodkem. Podle projekcí se má poměr dluhu k HDP v roce 2010 dále zvýšit téměř o 2 procentní body a v roce 2012 klesnout asi na 67 % HDP díky předpokládanému příznivému tempu hospodářského růstu a plánovanému návratu k malému primárnímu přebytku v pozdějších letech programu. Vzhledem k nepříznivému ohrožení plnění rozpočtových cílů je pravděpodobné, že vývoj míry zadlužení by mohl být méně příznivý, než se v programu předpokládalo.

| (10) | Střednědobé projekce vývoje dluhu do roku 2020, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že by rozpočtová strategie plánovaná v programu na období do roku 2012, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, nebyla pro stabilizaci poměru dluhu k HDP do roku 2020 dostačující. |
| --- | --- |

(10)

Střednědobé projekce vývoje dluhu do roku 2020, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že by rozpočtová strategie plánovaná v programu na období do roku 2012, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, nebyla pro stabilizaci poměru dluhu k HDP do roku 2020 dostačující.

| (11) | Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na Maltě na rozpočet je podstatně vyšší než průměr v EU. Rozpočtová pozice v roce 2009, jak odhaduje program, dále zesiluje rozpočtový dopad stárnutí obyvatelstva na mezeru udržitelnosti. Zajištění vysokých primárních přebytků ve střednědobém horizontu a provádění reformních opatření, jež omezí plánované zvýšené výdaje spojené se stárnutím obyvatelstva, by přispělo ke snížení rizik udržitelnosti veřejných financí, která byla ve zprávě Komise o udržitelnosti z roku 2009 (3) hodnocena jako vysoká. |
| --- | --- |

(11)

Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na Maltě na rozpočet je podstatně vyšší než průměr v EU. Rozpočtová pozice v roce 2009, jak odhaduje program, dále zesiluje rozpočtový dopad stárnutí obyvatelstva na mezeru udržitelnosti. Zajištění vysokých primárních přebytků ve střednědobém horizontu a provádění reformních opatření, jež omezí plánované zvýšené výdaje spojené se stárnutím obyvatelstva, by přispělo ke snížení rizik udržitelnosti veřejných financí, která byla ve zprávě Komise o udržitelnosti z roku 2009 (3) hodnocena jako vysoká.

| (12) | Překračování plánovaných výdajů zaznamenané od roku 2008, zejména v oblastech kompenzace zaměstnanců a zdravotnictví, souvisí s určitými slabými stránkami fiskálního rámce Malty. Patří k nim absence závazných výdajových stropů, nedostatky v rozpočtové kázni, absence nezávislé instituce zapojené do rozpočtového procesu a omezené začlenění střednědobé strategie do formulace rozpočtu. Program uznává význam silného fiskálního řízení pro zajištění zdravých a udržitelných veřejných financí a uvádí, že vláda aktivně hledá způsoby zlepšení fiskálního institucionálního rámce. Dosud zavedená zlepšení jsou svým rozsahem poměrně omezená. Týkají se správy poskytování veřejných služeb a řídicích metod ve veřejné správě. Také se plánuje zavedení nového systému účetnictví pro vládu. |
| --- | --- |

(12)

Překračování plánovaných výdajů zaznamenané od roku 2008, zejména v oblastech kompenzace zaměstnanců a zdravotnictví, souvisí s určitými slabými stránkami fiskálního rámce Malty. Patří k nim absence závazných výdajových stropů, nedostatky v rozpočtové kázni, absence nezávislé instituce zapojené do rozpočtového procesu a omezené začlenění střednědobé strategie do formulace rozpočtu. Program uznává význam silného fiskálního řízení pro zajištění zdravých a udržitelných veřejných financí a uvádí, že vláda aktivně hledá způsoby zlepšení fiskálního institucionálního rámce. Dosud zavedená zlepšení jsou svým rozsahem poměrně omezená. Týkají se správy poskytování veřejných služeb a řídicích metod ve veřejné správě. Také se plánuje zavedení nového systému účetnictví pro vládu.

| (13) | Na Maltě zjevně existuje prostor pro zlepšení efektivity veřejných výdajů, zejména v oblasti vzdělávání, zdravotnictví, veřejné infrastruktury a obecných služeb. Při snaze omezit růst výdajů bez ohrožení úrovně poskytovaných služeb je zvýšení efektivity výdajů zvlášť důležité. Úspěšná snaha o omezení růstu výdajů za současného zvýšení jejich účinnosti by umožnila přerozdělit prostředky na kategorie výdajů podporujících růst a zvýšit účelnost tohoto nástroje fiskální politiky v reakci na měnící se makroekonomické okolnosti. Snížení výdajů předpokládané v programu, zejména v oblasti kompenzace zaměstnanců a mezispotřeby, má obecně racionalizovat výdaje, aniž by byla dotčena úroveň a kvalita poskytovaných služeb, bude však náročné toho dosáhnout. Vzhledem k nedávné zkušenosti, že by společnosti mohly z důvodu problémů s likviditou odkládat platbu dlužných daní, by mělo být posíleno dodržování a prosazování daňových předpisů. Program potvrzuje odhodlání vlády zintenzivnit úsilí o boj s daňovými úniky a se zneužíváním nároků na sociální transfery. |
| --- | --- |

(13)

Na Maltě zjevně existuje prostor pro zlepšení efektivity veřejných výdajů, zejména v oblasti vzdělávání, zdravotnictví, veřejné infrastruktury a obecných služeb. Při snaze omezit růst výdajů bez ohrožení úrovně poskytovaných služeb je zvýšení efektivity výdajů zvlášť důležité. Úspěšná snaha o omezení růstu výdajů za současného zvýšení jejich účinnosti by umožnila přerozdělit prostředky na kategorie výdajů podporujících růst a zvýšit účelnost tohoto nástroje fiskální politiky v reakci na měnící se makroekonomické okolnosti. Snížení výdajů předpokládané v programu, zejména v oblasti kompenzace zaměstnanců a mezispotřeby, má obecně racionalizovat výdaje, aniž by byla dotčena úroveň a kvalita poskytovaných služeb, bude však náročné toho dosáhnout. Vzhledem k nedávné zkušenosti, že by společnosti mohly z důvodu problémů s likviditou odkládat platbu dlužných daní, by mělo být posíleno dodržování a prosazování daňových předpisů. Program potvrzuje odhodlání vlády zintenzivnit úsilí o boj s daňovými úniky a se zneužíváním nároků na sociální transfery.

| (14) | Celkově je v roce 2010 rozpočtová strategie stanovená v programu do velké míry v souladu s doporučeními Rady podle čl. 126 odst. 7. V roce 2011 však s ohledem na rizika ohrožující cílové schodky nemusí být rozpočtová strategie v souladu s doporučeními Rady. Konkrétně, i když plánované strukturální zlepšení představuje doporučenou hodnotu 3⁄4 procentního bodu HDP, měly by být konsolidační plány na rok 2011 podloženy konkrétními opatřeními, přičemž orgány by měly být připraveny přijmout další konsolidační opatření, v případě, že se vyskytnou rizika, která plynou z méně příznivého růstu HDP a vývoje příjmů a z možného překročení plánovaných výdajů. Za předpokladu, že tato rizika budou adekvátně ošetřena a konsolidační plány prováděny v plném rozsahu, zdá se, že rozpočtová strategie postačuje k tomu, aby poměr veřejného dluhu k HDP začal v letech 2011–2012 opět klesat zcela v souladu s doporučeními Rady.
  Pro pozdější rok 2012 program předpokládá další odklon od střednědobého cíle, a nikoliv postupné směřování k jeho dosažení, což není v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Ambicióznější tempo konsolidace, než program předpokládá, by také bylo zapotřebí vzhledem k vysokým rizikům ohrožujícím dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, zatímco opatření na posílení sledování veřejných financí během roku a střednědobý rozpočtový rámec by výše uvedená rizika pro cílové schodky mohla pomoci omezit. |
| --- | --- |

(14)

Celkově je v roce 2010 rozpočtová strategie stanovená v programu do velké míry v souladu s doporučeními Rady podle čl. 126 odst. 7. V roce 2011 však s ohledem na rizika ohrožující cílové schodky nemusí být rozpočtová strategie v souladu s doporučeními Rady. Konkrétně, i když plánované strukturální zlepšení představuje doporučenou hodnotu 3⁄4 procentního bodu HDP, měly by být konsolidační plány na rok 2011 podloženy konkrétními opatřeními, přičemž orgány by měly být připraveny přijmout další konsolidační opatření, v případě, že se vyskytnou rizika, která plynou z méně příznivého růstu HDP a vývoje příjmů a z možného překročení plánovaných výdajů. Za předpokladu, že tato rizika budou adekvátně ošetřena a konsolidační plány prováděny v plném rozsahu, zdá se, že rozpočtová strategie postačuje k tomu, aby poměr veřejného dluhu k HDP začal v letech 2011–2012 opět klesat zcela v souladu s doporučeními Rady.

Pro pozdější rok 2012 program předpokládá další odklon od střednědobého cíle, a nikoliv postupné směřování k jeho dosažení, což není v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Ambicióznější tempo konsolidace, než program předpokládá, by také bylo zapotřebí vzhledem k vysokým rizikům ohrožujícím dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, zatímco opatření na posílení sledování veřejných financí během roku a střednědobý rozpočtový rámec by výše uvedená rizika pro cílové schodky mohla pomoci omezit.

| (15) | Pokud jde o požadavky na poskytování údajů uvedené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, uvádí program všechny povinné a většinu nepovinných údajů (4). Rada ve svých revidovaných doporučeních podle čl. 126 odst. 7 ze dne 16. února 2010 s cílem odstranit nadměrný schodek Maltu také vyzvala, aby informovala o pokroku učiněném při provádění doporučení Rady v samostatné kapitole aktualizací programů stability. Malta toto doporučení splnila částečně. Zejména nejsou plně vysvětlena rozsáhlá opatření, která stojí za rozpočtovou konsolidací v hodnotě 1 procentního bodu HDP potřebnou k nápravě nadměrného schodku do roku 2011. |
| --- | --- |

(15)

Pokud jde o požadavky na poskytování údajů uvedené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, uvádí program všechny povinné a většinu nepovinných údajů (4). Rada ve svých revidovaných doporučeních podle čl. 126 odst. 7 ze dne 16. února 2010 s cílem odstranit nadměrný schodek Maltu také vyzvala, aby informovala o pokroku učiněném při provádění doporučení Rady v samostatné kapitole aktualizací programů stability. Malta toto doporučení splnila částečně. Zejména nejsou plně vysvětlena rozsáhlá opatření, která stojí za rozpočtovou konsolidací v hodnotě 1 procentního bodu HDP potřebnou k nápravě nadměrného schodku do roku 2011.

Celkový závěr zní, že podle programu se má poměr schodku veřejných financí k HDP v roce 2010 celkově stabilizovat (na 3,9 % HDP), a poté má v roce 2011 neboli ve lhůtě pro nápravu nadměrného schodku stanovené Radou následovat návrat těsně pod referenční hodnotu 3 % HDP. V roce 2012, v posledním roce, na který se program vztahuje, se má poměr schodku k HDP podle plánu opět celkově stabilizovat, místo aby směřoval ke střednědobému cíli Malty, jímž je vyrovnaná strukturální pozice. Hrubý veřejný dluh by svého vrcholu téměř 69 % HDP dosáhl v roce 2010 a poté by nepatrně poklesl. Poměr schodku a dluhu k HDP by mohl být v programovém období vyšší, než je plánováno, hlavně v důsledku i) předpokládaných daňových příjmů a příznivého makroekonomického scénáře, zvláště po roce 2010, a ii) možného překročení plánovaných výdajů vzhledem k nedávnému zhoršení rozpočtové kázně, k rozsahu předpokládaného snížení výdajů a k nedostatku informací o konkrétních opatřeních, která podpoří cílový pokles poměru výdajů k HDP v programovém období. I když byl potvrzen cílový schodek pro rok 2010 stanovený v rozpočtu, jak doporučila Rada, bude důležité zabývat se těmito riziky vysvětlením konkrétních opatření, která jsou základem strategie, a přijetím dalších konsolidačních opatření, jestliže se hospodářský růst nebo zvýšení příjmů ukáže být nižší, než předpokládají projekce programu, nebo jestliže se vyskytne riziko překročení plánovaných výdajů. Dále by měla být značně posílena plánovaná strategie pro rok 2012, aby byla v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Kromě dosažení zdravé rozpočtové pozice a zlepšení dlouhodobé udržitelnosti prostřednictvím dalších reforem za účelem omezení projektovaného nárůstu výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva je před Maltou náročný úkol posílení konkurenceschopnosti za účelem zlepšení odolnosti ekonomiky vůči budoucím vnějším otřesům. K tomu bude zapotřebí provádění opatření na zvýšení produktivity a podpora účinného procesu stanovování mezd, který umožní úzce propojit vývoj mezd a produktivity.

S ohledem na výše uvedené hodnocení a na doporučení podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU ze dne 16. února 2010 se Malta vyzývá, aby:

| i) | dosáhla cílového schodku 3,9 % HDP stanoveného pro rok 2010, a to v případě potřeby přijetím dalších konsolidačních opatření, podpořila strategii na snížení schodku pod 3 % HDP v roce 2011 konkrétními opatřeními a zároveň byla připravena přijmout další konsolidační opatření v případě, že se vyskytnou rizika spojená se skutečností, že makroekonomický scénář programu je příznivější než scénář, o který se opírá doporučení podle čl. 126 odst. 7, dále aby značně posílila strategii pro rok 2012, aby zajistila postup korekce ke střednědobému cíli v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu, a využila, podle doporučení v rámci postupu při nadměrném schodku, každé příležitosti nad rámec fiskálního úsilí, včetně příznivějších hospodářských podmínek, k rychlejšímu snižování poměru hrubého dluhu k HDP na referenční hodnotu 60 % HDP, |
| --- | --- |

i)

dosáhla cílového schodku 3,9 % HDP stanoveného pro rok 2010, a to v případě potřeby přijetím dalších konsolidačních opatření, podpořila strategii na snížení schodku pod 3 % HDP v roce 2011 konkrétními opatřeními a zároveň byla připravena přijmout další konsolidační opatření v případě, že se vyskytnou rizika spojená se skutečností, že makroekonomický scénář programu je příznivější než scénář, o který se opírá doporučení podle čl. 126 odst. 7, dále aby značně posílila strategii pro rok 2012, aby zajistila postup korekce ke střednědobému cíli v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu, a využila, podle doporučení v rámci postupu při nadměrném schodku, každé příležitosti nad rámec fiskálního úsilí, včetně příznivějších hospodářských podmínek, k rychlejšímu snižování poměru hrubého dluhu k HDP na referenční hodnotu 60 % HDP,

| ii) | s ohledem na projektované výrazné zvyšování výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva zlepšila dlouhodobou udržitelnost veřejných financí prováděním dalších reforem systému sociálního zabezpečení, |
| --- | --- |

ii)

s ohledem na projektované výrazné zvyšování výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva zlepšila dlouhodobou udržitelnost veřejných financí prováděním dalších reforem systému sociálního zabezpečení,

| iii) | posílila závaznost střednědobého rozpočtového rámce, zlepšila sledování provádění rozpočtu během roku a zvýšila účinnost veřejných výdajů, zvlášť v oblastech zdravotnictví. |
| --- | --- |

iii)

posílila závaznost střednědobého rozpočtového rámce, zlepšila sledování provádění rozpočtu během roku a zvýšila účinnost veřejných výdajů, zvlášť v oblastech zdravotnictví.

Malta se rovněž vyzývá, aby poskytla více informací o rozsáhlých opatřeních na podporu předpokládaných konsolidačních opatření v kapitole o postupu při nadměrném schodku programu stability.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí
   (5)

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP (změna v %) | PS únor 2010 | 2,1 | –2,0 | 1,1 | 2,3 | 2,9 |
| KOM list. 2009 | 2,1 | –2,2 | 0,7 | 1,6 | neuv. |
| PS pros. 2008 | 2,8 | 2,2 | 2,5 | 2,8 | neuv. |
| Inflace HISC (%) | PS únor 2010 | 4,7 | 1,8 | 1,7 | 2,0 | 2,0 |
| KOM list. 2009 | 4,7 | 2,0 | 2,0 | 2,2 | neuv. |
| PS pros. 2008 | 4,5 | 2,7 | 2,3 | 2,0 | neuv. |
| Mezera výstupu (6) (% potenciálního HDP) | PS únor 2010 | 1,3 | –1,8 | –1,7 | –0,6 | 1,3 |
| KOM list. 2009 (7) | 2,0 | –1,0 | –0,9 | 0,1 | neuv. |
| PS pros. 2008 | 0,1 | –0,3 | –0,5 | 0,5 | neuv. |
| Čisté poskytnuté úvěry/přijaté úvěry vůči zbytku světa (% HDP) | PS únor 2010 | –4,9 | –1,1 | –3,6 | –2,2 | –1,4 |
| KOM list. 2009 | –5,1 | –2,4 | –1,8 | –1,4 | neuv. |
| PS pros. 2008 | –5,1 | –3,1 | –2,7 | 0,7 | neuv. |
| Veřejné příjmy (% HDP) | PS únor 2010 | 40,2 | 41,4 | 43,8 | 43,3 | 42,5 |
| KOM list. 2009 | 40,3 | 41,2 | 41,9 | 42,1 | neuv. |
| PS pros. 2008 | 40,6 | 41,7 | 41,8 | 41,9 | neuv. |
| Veřejné výdaje (% HDP) | PS únor 2010 | 44,8 | 45,2 | 47,7 | 46,3 | 45,3 |
| KOM list. 2009 | 45,0 | 45,7 | 46,3 | 46,4 | neuv. |
| PS pros. 2008 | 43,9 | 43,2 | 42,1 | 40,7 | neuv. |
| Saldo veřejných financí (% HDP) | PS únor 2010 | –4,7 | –3,8 | –3,9 | –2,9 | –2,8 |
| KOM list. 2009 | –4,7 | –4,5 | –4,4 | –4,3 | neuv. |
| PS pros. 2008 | –3,3 | –1,5 | –0,3 | 1,2 | neuv. |
| Primární saldo (% HDP) | PS únor 2010 | –1,4 | –0,5 | –0,6 | 0,3 | 0,4 |
| KOM list. 2009 | –1,4 | –1,2 | –1,2 | –1,0 | neuv. |
| PS pros. 2008 | 0,0 | 1,9 | 3,0 | 4,3 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (6) (% HDP) | PS únor 2010 | –5,1 | –3,1 | –3,3 | –2,7 | –3,3 |
| KOM list. 2009 | –5,4 | –4,2 | –4,1 | –4,4 | neuv. |
| PS pros. 2008 | –3,4 | –1,4 | –0,1 | 1,0 | neuv. |
| Strukturální saldo (8) (% HDP) | PS únor 2010 | –5,4 | –3,2 | –3,5 | –2,8 | –3,3 |
| KOM list. 2009 | –5,0 | –4,3 | –4,1 | –4,4 | neuv. |
| PS pros. 2008 | –3,7 | –1,7 | –0,2 | 0,9 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh (% HDP) | PS únor 2010 | 63,6 | 66,8 | 68,6 | 68,0 | 67,3 |
| KOM list. 2009 | 63,8 | 68,5 | 70,9 | 72,5 | neuv. |
| PS pros. 2008 | 62,8 | 61,9 | 59,8 | 56,3 | neuv. |
| Program stability (PS), prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise. |

2008

2009

2010

2011

2012

Reálný HDP (změna v %)

PS únor 2010

2,1

–2,0

1,1

2,3

2,9

KOM list. 2009

2,1

–2,2

0,7

1,6

neuv.

PS pros. 2008

2,8

2,2

2,5

2,8

neuv.

Inflace HISC (%)

PS únor 2010

4,7

1,8

1,7

2,0

2,0

KOM list. 2009

4,7

2,0

2,0

2,2

neuv.

PS pros. 2008

4,5

2,7

2,3

2,0

neuv.

Mezera výstupu (6) (% potenciálního HDP)

PS únor 2010

1,3

–1,8

–1,7

–0,6

1,3

KOM list. 2009 (7)

2,0

–1,0

–0,9

0,1

neuv.

PS pros. 2008

0,1

–0,3

–0,5

0,5

neuv.

Čisté poskytnuté úvěry/přijaté úvěry vůči zbytku světa (% HDP)

PS únor 2010

–4,9

–1,1

–3,6

–2,2

–1,4

KOM list. 2009

–5,1

–2,4

–1,8

–1,4

neuv.

PS pros. 2008

–5,1

–3,1

–2,7

0,7

neuv.

Veřejné příjmy (% HDP)

PS únor 2010

40,2

41,4

43,8

43,3

42,5

KOM list. 2009

40,3

41,2

41,9

42,1

neuv.

PS pros. 2008

40,6

41,7

41,8

41,9

neuv.

Veřejné výdaje (% HDP)

PS únor 2010

44,8

45,2

47,7

46,3

45,3

KOM list. 2009

45,0

45,7

46,3

46,4

neuv.

PS pros. 2008

43,9

43,2

42,1

40,7

neuv.

Saldo veřejných financí (% HDP)

PS únor 2010

–4,7

–3,8

–3,9

–2,9

–2,8

KOM list. 2009

–4,7

–4,5

–4,4

–4,3

neuv.

PS pros. 2008

–3,3

–1,5

–0,3

1,2

neuv.

Primární saldo (% HDP)

PS únor 2010

–1,4

–0,5

–0,6

0,3

0,4

KOM list. 2009

–1,4

–1,2

–1,2

–1,0

neuv.

PS pros. 2008

0,0

1,9

3,0

4,3

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (6) (% HDP)

PS únor 2010

–5,1

–3,1

–3,3

–2,7

–3,3

KOM list. 2009

–5,4

–4,2

–4,1

–4,4

neuv.

PS pros. 2008

–3,4

–1,4

–0,1

1,0

neuv.

Strukturální saldo (8) (% HDP)

PS únor 2010

–5,4

–3,2

–3,5

–2,8

–3,3

KOM list. 2009

–5,0

–4,3

–4,1

–4,4

neuv.

PS pros. 2008

–3,7

–1,7

–0,2

0,9

neuv.

Hrubý veřejný dluh (% HDP)

PS únor 2010

63,6

66,8

68,6

68,0

67,3

KOM list. 2009

63,8

68,5

70,9

72,5

neuv.

PS pros. 2008

62,8

61,9

59,8

56,3

neuv.

Program stability (PS), prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese: http://ec.europa.eu/environment/etap/index_cs.htm

(2)  Toto hodnocení vychází zejména z prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2009, bere však v úvahu i další informace, jež jsou od uvedené doby k dispozici.

(3)  V závěrech Rady ze dne 10. listopadu 2009 o udržitelnosti veřejných financí „Rada vyzývá členské státy, aby ve svých budoucích programech stability a konvergenčních programech zaměřily pozornost na strategie orientované na udržitelnost“, a dále „vyzývá Komisi spolu s Výborem pro hospodářskou politiku a Hospodářským a finančním výborem, aby dále vyvíjely metodiku hodnocení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jež by měla být včas k dispozici pro účely nadcházející zprávy o udržitelnosti“, která se plánuje na rok 2012.

(4)  Nebyly poskytnuty zejména údaje o podrobnostech vnitřní dynamiky dluhu.

(5)  Prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2009 byla připravena na základě předběžného rozpočtu.

(6)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(7)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2008–2011 ve výši 1,3 %, 0,8 %, 0,6 % a 0,6 %.

(8)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření dosahují podle posledního programu 0,3 % HDP za rok 2008, 0,1 % za rok 2009, 0,2 % pro rok 2010 a 0,1 % pro roky 2011 a 2012 (a snižují schodek); podle prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2009 dosahují 0,4 % HDP za rok 2008 (a zvyšují schodek) a 0,2 % za rok 2009 (a snižují schodek).

Zdroj:

Program stability (PS), prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

| 3.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 144/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 144/6

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému programu stability Portugalska na období 2009–2013

2010/C 144/02

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný program stability Portugalska na období 2009–2013 (2). |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný program stability Portugalska na období 2009–2013 (2).

| (2) | Celosvětová krize zastihla portugalskou ekonomiku v situaci pomalého hospodářského růstu po téměř celé desetiletí, v němž se odrážejí strukturální nedostatky, zejména nízká produktivita a potenciální růst HDP. Po stagnaci v roce 2008 poklesl reálný HDP v roce 2009 o 2,7 % z důvodu poklesu domácí poptávky, zejména investic a v menší míře i spotřeby domácností, zatímco čistý vývoz byl ve vztahu k růstu v zásadě neutrální. Míra nezaměstnanosti vzrostla ke konci roku 2009 na 10 %. Poté, co schodek veřejných financí byl v roce 2008 na úrovni 2,8 % HDP, dosáhl v roce 2009 v důsledku silného poklesu aktivity a provádění stimulačních opatření úrovně 9,4 % HDP, která rovněž odráží předchozí nedostatky vyjádřené vysokými, i když klesajícími strukturálními schodky v letech před krizí. Na základě předpokládaného schodku veřejných financí převyšujícího 3 % HDP v roce 2009 a dluhu narůstajícího nad 60 % HDP Rada v prosinci 2009 rozhodla, že v Portugalsku existuje nadměrný schodek, a jako lhůtu pro jeho nápravu stanovila rok 2013. Přes pokles HDP současně přetrvává velká vnější nerovnováha, kdy na konci roku 2009 představovaly čisté vnější úvěry 9,5 % HDP a záporná čistá investiční pozice vůči zahraničí překročila 110 % HDP. Vnější nerovnováha souvisí se zhoršenou konkurenceschopností a odráží nejen nízký růst produktivity, ale i nedostatečnou úpravu mzdových nákladů za situace, kdy se za prvé zvýšila konkurence na světových trzích, zejména v odvětvích s vysokým podílem lidské práce, v nichž Portugalsko mívalo konkurenční výhodu, a kdy za druhé existovaly po řadu let poměrně příznivé finanční podmínky. Finančním otřesům se však během krize podařilo zabránit. Trvalé zlepšení výkonnosti ekonomiky bude vyžadovat značné úpravy. Ve fiskální oblasti je naprosto zásadní dosáhnout konsolidace, aby se podařilo zastavit další narůstání veřejného dluhu, který ohrožuje dlouhodobou udržitelnost. Současně je obecným cílem zvýšit růst potenciálního HDP, zejména zvýšením produktivity a vytvořením trvalých pracovních míst. Stálé úsilí vyvíjené v tomto směru by rovněž pomohlo snížit velkou vnější nerovnováhu, která bude i v příštích letech představovat značnou zátěž pro národní důchod z důvodu obsluhy vysokého vnějšího dluhu. Snížení vnější nerovnováhy bude vyžadovat vyvážení zdrojů růstu HDP směrem k vnějšímu sektoru prostřednictvím znovunabytí konkurenceschopnosti, jíž bude dosaženo vyvíjením úsilí v oblasti strukturálních reforem a nižšího růstu mzdových nákladů vzhledem k obchodním partnerům. |
| --- | --- |

(2)

Celosvětová krize zastihla portugalskou ekonomiku v situaci pomalého hospodářského růstu po téměř celé desetiletí, v němž se odrážejí strukturální nedostatky, zejména nízká produktivita a potenciální růst HDP. Po stagnaci v roce 2008 poklesl reálný HDP v roce 2009 o 2,7 % z důvodu poklesu domácí poptávky, zejména investic a v menší míře i spotřeby domácností, zatímco čistý vývoz byl ve vztahu k růstu v zásadě neutrální. Míra nezaměstnanosti vzrostla ke konci roku 2009 na 10 %. Poté, co schodek veřejných financí byl v roce 2008 na úrovni 2,8 % HDP, dosáhl v roce 2009 v důsledku silného poklesu aktivity a provádění stimulačních opatření úrovně 9,4 % HDP, která rovněž odráží předchozí nedostatky vyjádřené vysokými, i když klesajícími strukturálními schodky v letech před krizí. Na základě předpokládaného schodku veřejných financí převyšujícího 3 % HDP v roce 2009 a dluhu narůstajícího nad 60 % HDP Rada v prosinci 2009 rozhodla, že v Portugalsku existuje nadměrný schodek, a jako lhůtu pro jeho nápravu stanovila rok 2013. Přes pokles HDP současně přetrvává velká vnější nerovnováha, kdy na konci roku 2009 představovaly čisté vnější úvěry 9,5 % HDP a záporná čistá investiční pozice vůči zahraničí překročila 110 % HDP. Vnější nerovnováha souvisí se zhoršenou konkurenceschopností a odráží nejen nízký růst produktivity, ale i nedostatečnou úpravu mzdových nákladů za situace, kdy se za prvé zvýšila konkurence na světových trzích, zejména v odvětvích s vysokým podílem lidské práce, v nichž Portugalsko mívalo konkurenční výhodu, a kdy za druhé existovaly po řadu let poměrně příznivé finanční podmínky. Finančním otřesům se však během krize podařilo zabránit. Trvalé zlepšení výkonnosti ekonomiky bude vyžadovat značné úpravy. Ve fiskální oblasti je naprosto zásadní dosáhnout konsolidace, aby se podařilo zastavit další narůstání veřejného dluhu, který ohrožuje dlouhodobou udržitelnost. Současně je obecným cílem zvýšit růst potenciálního HDP, zejména zvýšením produktivity a vytvořením trvalých pracovních míst. Stálé úsilí vyvíjené v tomto směru by rovněž pomohlo snížit velkou vnější nerovnováhu, která bude i v příštích letech představovat značnou zátěž pro národní důchod z důvodu obsluhy vysokého vnějšího dluhu. Snížení vnější nerovnováhy bude vyžadovat vyvážení zdrojů růstu HDP směrem k vnějšímu sektoru prostřednictvím znovunabytí konkurenceschopnosti, jíž bude dosaženo vyvíjením úsilí v oblasti strukturálních reforem a nižšího růstu mzdových nákladů vzhledem k obchodním partnerům.

| (3) | Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů a rostoucí strukturální nezaměstnanosti rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a veřejné finance. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Pro Portugalsko je zejména důležité uskutečnit další reformy v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, posílit hospodářskou soutěž v oblasti služeb a síťových odvětví a řešit problémy pracovního trhu obecně, včetně segmentace, rovněž se s přihlédnutím k posílení adaptability v kontextu HMU. |
| --- | --- |

(3)

Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů a rostoucí strukturální nezaměstnanosti rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a veřejné finance. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Pro Portugalsko je zejména důležité uskutečnit další reformy v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, posílit hospodářskou soutěž v oblasti služeb a síťových odvětví a řešit problémy pracovního trhu obecně, včetně segmentace, rovněž se s přihlédnutím k posílení adaptability v kontextu HMU.

| (4) | Makroekonomický scénář, z nějž program vychází, předpokládá, že se růst reálného HDP postupně zvýší z 0,7 % v roce 2010 na 1,7 % do roku 2013. Nárůst ekonomické aktivity by byl veden především oživením domácí poptávky, včetně dalšího příspěvku ze strany vnějšího sektoru. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici (3), se tento scénář zdá být založen na poněkud optimistických předpokladech, zejména pokud jde o pozdější léta programu. Předpokládá se však nízký růst a mezera výstupu zůstává po celé programové období negativní. Především vyhlídky na příjmy a následně na domácí poptávku mohou být ve střednědobém horizontu více omezeny potřebou korekce bilancí domácností i firem, zejména v souvislosti s rostoucími dluhy, než program předpokládá. Předpokládaná vývozní výkonnost zásadně závisí na trvalém oživení poptávky na straně nejdůležitějších obchodních partnerů (zejména ekonomik v eurozóně) a zlepšení konkurenceschopnosti portugalských vývozců. Co se týče inflace, projekce programu pro rok 2010 se jeví jako realistické, ale je možné, že pro další roky se ukáží jako nadsazené. Předpokládá se pouze malý pokles čistých zahraničních úvěrů, pohybující se kolem 8,5 % HDP v pozdějších letech programu, což ukazuje na další zhoršení záporné investiční pozice vůči zahraničí, která by mohla dosáhnout přibližně 130 % HDP v programovém období, a to i díky „efektu sněhové koule“ vzhledem k nízkému růstu nominálního HDP. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonomický scénář, z nějž program vychází, předpokládá, že se růst reálného HDP postupně zvýší z 0,7 % v roce 2010 na 1,7 % do roku 2013. Nárůst ekonomické aktivity by byl veden především oživením domácí poptávky, včetně dalšího příspěvku ze strany vnějšího sektoru. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici (3), se tento scénář zdá být založen na poněkud optimistických předpokladech, zejména pokud jde o pozdější léta programu. Předpokládá se však nízký růst a mezera výstupu zůstává po celé programové období negativní. Především vyhlídky na příjmy a následně na domácí poptávku mohou být ve střednědobém horizontu více omezeny potřebou korekce bilancí domácností i firem, zejména v souvislosti s rostoucími dluhy, než program předpokládá. Předpokládaná vývozní výkonnost zásadně závisí na trvalém oživení poptávky na straně nejdůležitějších obchodních partnerů (zejména ekonomik v eurozóně) a zlepšení konkurenceschopnosti portugalských vývozců. Co se týče inflace, projekce programu pro rok 2010 se jeví jako realistické, ale je možné, že pro další roky se ukáží jako nadsazené. Předpokládá se pouze malý pokles čistých zahraničních úvěrů, pohybující se kolem 8,5 % HDP v pozdějších letech programu, což ukazuje na další zhoršení záporné investiční pozice vůči zahraničí, která by mohla dosáhnout přibližně 130 % HDP v programovém období, a to i díky „efektu sněhové koule“ vzhledem k nízkému růstu nominálního HDP.

| (5) | Program odhaduje schodek veřejných financí v roce 2009 na 9,3 % HDP (4). Výrazné zhoršení oproti schodku ve výši 2,8 % HDP v roce 2008 odráží do značné míry dopad krize na veřejné finance prostřednictvím volného působení automatických stabilizátorů, ale bylo také způsobeno stimulačními opatřeními ve výši 0,75 % HDP, která vláda přijala v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy (EERP), a dalšími diskrečními opatřeními (5). Zvýšení veřejných výdajů bylo hlavní příčinou zhoršení rozpočtového schodku, v kombinaci s vysokým poklesem příjmů však vedlo k mnohem horšímu rozpočtovému výsledku (téměř o 1,5 % HDP), než se očekávalo v době, kdy Rada v prosinci 2009 vydala podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie své doporučení. Podle programu se plánuje, že již v roce 2010 bude fiskální politika restriktivní, v souladu se strategií ústupu od fiskální angažovanosti prosazovanou Radou a s ohledem na nápravu nadměrného schodku do roku 2013 a na návrat k udržitelné pozici veřejných financí. |
| --- | --- |

(5)

Program odhaduje schodek veřejných financí v roce 2009 na 9,3 % HDP (4). Výrazné zhoršení oproti schodku ve výši 2,8 % HDP v roce 2008 odráží do značné míry dopad krize na veřejné finance prostřednictvím volného působení automatických stabilizátorů, ale bylo také způsobeno stimulačními opatřeními ve výši 0,75 % HDP, která vláda přijala v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy (EERP), a dalšími diskrečními opatřeními (5). Zvýšení veřejných výdajů bylo hlavní příčinou zhoršení rozpočtového schodku, v kombinaci s vysokým poklesem příjmů však vedlo k mnohem horšímu rozpočtovému výsledku (téměř o 1,5 % HDP), než se očekávalo v době, kdy Rada v prosinci 2009 vydala podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie své doporučení. Podle programu se plánuje, že již v roce 2010 bude fiskální politika restriktivní, v souladu se strategií ústupu od fiskální angažovanosti prosazovanou Radou a s ohledem na nápravu nadměrného schodku do roku 2013 a na návrat k udržitelné pozici veřejných financí.

| (6) | Podle programu je cílem pro schodek veřejných financí v roce 2010 úroveň 8,3 % HDP, což je zcela v souladu se zákonem o rozpočtu na rok 2010, který byl přijat dne 12. března 2010 (viz poznámka pod čarou č. 2). Cílového snížení schodku o jeden procentní bod HDP v roce 2010 se plánuje dosáhnout prostřednictvím zvýšení příjmů (a to mimo daňovou oblast) a snížení výdajů (zejména investičních), přičemž prvně uvedená opatření mají představovat 0,75 a druhá uvedená opatření 0,25 procentního bodu. Kromě ukončení dočasných stimulačních opatření přijatých pro rok 2009 a nominálního zmrazení mezd ve veřejném sektoru nepředkládá zákon o rozpočtu nová rozsáhlá konsolidační opatření. Orientace fiskální politiky, měřená změnou strukturálního salda, tj. salda očištěného o cyklické vlivy a o jednorázová a jiná dočasná opatření, se pro rok 2010 plánuje jako restriktivní, se zlepšením těsně nad 0,75 procentního bodu HDP, pod průměrné roční fiskální úsilí ve výši 1,25 % HDP, které podle čl. 126 odst. 7 doporučuje Rada, a to přes mnohem horší výsledný schodek v roce 2009. |
| --- | --- |

(6)

Podle programu je cílem pro schodek veřejných financí v roce 2010 úroveň 8,3 % HDP, což je zcela v souladu se zákonem o rozpočtu na rok 2010, který byl přijat dne 12. března 2010 (viz poznámka pod čarou č. 2). Cílového snížení schodku o jeden procentní bod HDP v roce 2010 se plánuje dosáhnout prostřednictvím zvýšení příjmů (a to mimo daňovou oblast) a snížení výdajů (zejména investičních), přičemž prvně uvedená opatření mají představovat 0,75 a druhá uvedená opatření 0,25 procentního bodu. Kromě ukončení dočasných stimulačních opatření přijatých pro rok 2009 a nominálního zmrazení mezd ve veřejném sektoru nepředkládá zákon o rozpočtu nová rozsáhlá konsolidační opatření. Orientace fiskální politiky, měřená změnou strukturálního salda, tj. salda očištěného o cyklické vlivy a o jednorázová a jiná dočasná opatření, se pro rok 2010 plánuje jako restriktivní, se zlepšením těsně nad 0,75 procentního bodu HDP, pod průměrné roční fiskální úsilí ve výši 1,25 % HDP, které podle čl. 126 odst. 7 doporučuje Rada, a to přes mnohem horší výsledný schodek v roce 2009.

| (7) | Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie je snížit schodek do roku 2013 pod referenční hodnotu 3 % HDP v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie ze dne 2. prosince 2009. Aktualizace stanoví cílový schodek pro rok 2011 na 6,6 %, pro rok 2012 na 4,6 % a pro rok 2013 na 2,8 % HDP. Podobně se plánuje, že primární saldo se postupně zlepší z odhadovaného schodku ve výši 6,4 % HDP v roce 2009 na schodek ve výši 0,6 % HDP v roce 2012 a posléze na přebytek ve výši 1,3 % HDP v roce 2013. U strukturálního salda se plánuje zlepšení v průměru téměř o 1,75 % HDP ročně v letech 2011–2013. Plánované snížení schodku je založeno na konsolidačních opatřeních, jejichž celkový dopad by měl do roku 2013 dosáhnout 31⁄2 % HDP. Tato opatření zahrnují různé oblasti, kdy největší rozpočtové úspory by se měly týkat sociálních transferů (přibližně 1 % HDP), investičních výdajů (0,75 % HDP), mzdových nákladů ve veřejném sektoru (0,5 % HDP) a daně z příjmů fyzických osob (0,5 % HDP). Zdá se, že omezení výdajů by mohla dále napomoci opatření přijatá v posledních letech, zejména ve vztahu ke mzdám ve veřejném sektoru a k reformě starobních důchodů. Naopak se předpokládá, že výdaje na úroky se ze 2,9 % HDP v roce 2009 zvýší na 4,1 % HDP v letech 2012 a 2013 vzhledem k tomu, že se od konce roku 2008 do konce roku 2012 předpokládá zvýšení poměru dluhu k HDP přibližně o 25 procentních bodů. Pokud rovněž vezmeme v úvahu postupné zrychlování růstu HDP a postupný návrat daňových příjmů téměř na úroveň před krizí z hlediska HDP, přepokládá se, že tři pětiny snížení schodku v letech 2011–2013 budou způsobeny poklesem poměru výdajů k HDP, zatímco zvýšení poměru příjmů k HDP bude mít za následek snížení zbývajících dvou pětin. Toto převažující zaměření na stranu výdajů lze přivítat. V nominálních hodnotách vzrostou za programové období příjmy přibližně o 4,5 % a výdaje o 1 % ročně (primární výdaje budou v období 2011–2013 v průměru stagnovat). Jak uvedly portugalské orgány, je střednědobým rozpočtovým cílem pro rozpočtovou pozici Portugalska strukturální schodek ve výši 0,5 % HDP. S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu odráží tento střednědobý cíl více než přiměřeně cíle paktu, jichž by však nebylo v programovém období dosaženo. |
| --- | --- |

(7)

Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie je snížit schodek do roku 2013 pod referenční hodnotu 3 % HDP v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie ze dne 2. prosince 2009. Aktualizace stanoví cílový schodek pro rok 2011 na 6,6 %, pro rok 2012 na 4,6 % a pro rok 2013 na 2,8 % HDP. Podobně se plánuje, že primární saldo se postupně zlepší z odhadovaného schodku ve výši 6,4 % HDP v roce 2009 na schodek ve výši 0,6 % HDP v roce 2012 a posléze na přebytek ve výši 1,3 % HDP v roce 2013. U strukturálního salda se plánuje zlepšení v průměru téměř o 1,75 % HDP ročně v letech 2011–2013. Plánované snížení schodku je založeno na konsolidačních opatřeních, jejichž celkový dopad by měl do roku 2013 dosáhnout 31⁄2 % HDP. Tato opatření zahrnují různé oblasti, kdy největší rozpočtové úspory by se měly týkat sociálních transferů (přibližně 1 % HDP), investičních výdajů (0,75 % HDP), mzdových nákladů ve veřejném sektoru (0,5 % HDP) a daně z příjmů fyzických osob (0,5 % HDP). Zdá se, že omezení výdajů by mohla dále napomoci opatření přijatá v posledních letech, zejména ve vztahu ke mzdám ve veřejném sektoru a k reformě starobních důchodů. Naopak se předpokládá, že výdaje na úroky se ze 2,9 % HDP v roce 2009 zvýší na 4,1 % HDP v letech 2012 a 2013 vzhledem k tomu, že se od konce roku 2008 do konce roku 2012 předpokládá zvýšení poměru dluhu k HDP přibližně o 25 procentních bodů. Pokud rovněž vezmeme v úvahu postupné zrychlování růstu HDP a postupný návrat daňových příjmů téměř na úroveň před krizí z hlediska HDP, přepokládá se, že tři pětiny snížení schodku v letech 2011–2013 budou způsobeny poklesem poměru výdajů k HDP, zatímco zvýšení poměru příjmů k HDP bude mít za následek snížení zbývajících dvou pětin. Toto převažující zaměření na stranu výdajů lze přivítat. V nominálních hodnotách vzrostou za programové období příjmy přibližně o 4,5 % a výdaje o 1 % ročně (primární výdaje budou v období 2011–2013 v průměru stagnovat). Jak uvedly portugalské orgány, je střednědobým rozpočtovým cílem pro rozpočtovou pozici Portugalska strukturální schodek ve výši 0,5 % HDP. S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu odráží tento střednědobý cíl více než přiměřeně cíle paktu, jichž by však nebylo v programovém období dosaženo.

| (8) | Rozpočtové výsledky by celkově mohly být horší než cíle stanovené v programu. Některá konsolidační opatření pro výdaje a příjmy uvedená v programu, zejména pokud jde o nedaňové příjmy, investiční výdaje a sociální transfery, by nemusela přinést očekávané výsledky, a to ani v roce 2010. Pro rok 2011 a následující období existují také rizika spojená s jakoukoli konsolidační strategií, která je soustředěna do závěrečných let; tato rizika souvisejí s nejistotou vyplývající z toho, že konsolidační opatření uvedená v programu dosud nebyla přijata a provedena. Další rizika souvisejí s nedostatečnou konkrétností některých oznámených opatření, zejména u snižování investičních výdajů, a s poněkud optimistickým makroekonomickým scénářem, zejména pro pozdější roky. S ohledem na předpokládané rychlé oživení příjmů po prudkém poklesu zaznamenaném v roce 2009 a na optimistickou elasticitu daňových příjmů k domácí poptávce může nastat scénář s nižším růstem příjmů, a což by ohrozilo rozpočtové cíle. |
| --- | --- |

(8)

Rozpočtové výsledky by celkově mohly být horší než cíle stanovené v programu. Některá konsolidační opatření pro výdaje a příjmy uvedená v programu, zejména pokud jde o nedaňové příjmy, investiční výdaje a sociální transfery, by nemusela přinést očekávané výsledky, a to ani v roce 2010. Pro rok 2011 a následující období existují také rizika spojená s jakoukoli konsolidační strategií, která je soustředěna do závěrečných let; tato rizika souvisejí s nejistotou vyplývající z toho, že konsolidační opatření uvedená v programu dosud nebyla přijata a provedena. Další rizika souvisejí s nedostatečnou konkrétností některých oznámených opatření, zejména u snižování investičních výdajů, a s poněkud optimistickým makroekonomickým scénářem, zejména pro pozdější roky. S ohledem na předpokládané rychlé oživení příjmů po prudkém poklesu zaznamenaném v roce 2009 a na optimistickou elasticitu daňových příjmů k domácí poptávce může nastat scénář s nižším růstem příjmů, a což by ohrozilo rozpočtové cíle.

| (9) | Střednědobé projekce vývoje dluhu do roku 2020, které berou v úvahu aktuální hospodářský vývoj a projekce potenciálního růstu, ukazují, že rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě, je pro stabilizaci poměru dluhu k HDP do roku 2020 dostačující. |
| --- | --- |

(9)

Střednědobé projekce vývoje dluhu do roku 2020, které berou v úvahu aktuální hospodářský vývoj a projekce potenciálního růstu, ukazují, že rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě, je pro stabilizaci poměru dluhu k HDP do roku 2020 dostačující.

| (10) | Hrubý veřejný dluh se na konci roku 2009 odhaduje na 77,2 % HDP (6) oproti 66,3 % v roce 2008 a odráží jak značný nárůst schodku, tak pokles nominálního HDP. Předpokládá se, že se během programového období poměr dluhu k HDP zvýší o dalších 121⁄2 procentního bodu až na 90,7 % HDP v roce 2012 a posléze mírně poklesne na 89,8 % HDP v roce 2013. Tento vývoj odráží vysoké, i když klesající schodky veřejných financí společně s urychlením nominálního HDP. Očekává se však, že během programového období bude „efekt sněhové koule“ pozitivní, jelikož implicitní průměrná úroková sazba (rovnající se průměrně 4,5 % ročně v období 2010–2013) přesahuje tempo růstu nominálního HDP (představující v průměru 3 %). Narůstání dluhu naopak brání výnosy z privatizace, které během programového období dosahují v součtu přibližně 3 % HDP. Vzhledem k ohrožení plnění rozpočtových cílů a k makroekonomickému scénáři je pravděpodobné, že vývoj míry zadlužení by mohl být méně příznivý, než se v programu předpokládá. Poměr hrubého veřejného dluhu k HDP byl v roce 2009 nad referenční hodnotou stanovenou ve Smlouvě a podle programu bude až do roku 2012 na vzestupu. |
| --- | --- |

(10)

Hrubý veřejný dluh se na konci roku 2009 odhaduje na 77,2 % HDP (6) oproti 66,3 % v roce 2008 a odráží jak značný nárůst schodku, tak pokles nominálního HDP. Předpokládá se, že se během programového období poměr dluhu k HDP zvýší o dalších 121⁄2 procentního bodu až na 90,7 % HDP v roce 2012 a posléze mírně poklesne na 89,8 % HDP v roce 2013. Tento vývoj odráží vysoké, i když klesající schodky veřejných financí společně s urychlením nominálního HDP. Očekává se však, že během programového období bude „efekt sněhové koule“ pozitivní, jelikož implicitní průměrná úroková sazba (rovnající se průměrně 4,5 % ročně v období 2010–2013) přesahuje tempo růstu nominálního HDP (představující v průměru 3 %). Narůstání dluhu naopak brání výnosy z privatizace, které během programového období dosahují v součtu přibližně 3 % HDP. Vzhledem k ohrožení plnění rozpočtových cílů a k makroekonomickému scénáři je pravděpodobné, že vývoj míry zadlužení by mohl být méně příznivý, než se v programu předpokládá. Poměr hrubého veřejného dluhu k HDP byl v roce 2009 nad referenční hodnotou stanovenou ve Smlouvě a podle programu bude až do roku 2012 na vzestupu.

| (11) | Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je jednoznačně pod průměrem EU, přičemž výdaje na důchody vykazují omezenější růst, což je důsledkem již přijatých důchodových reforem. Rozpočtová pozice v roce 2009, která se podle programu podstatně zhoršila, dále zesiluje rozpočtový dopad stárnutí obyvatelstva na mezeru udržitelnosti. Zajištění vyšších primárních přebytků ve střednědobém horizontu by přispělo ke snížení rizik udržitelnosti veřejných financí, která byla ve zprávě Komise o udržitelnosti z roku 2009 (7) hodnocena jako středně vysoká. |
| --- | --- |

(11)

Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je jednoznačně pod průměrem EU, přičemž výdaje na důchody vykazují omezenější růst, což je důsledkem již přijatých důchodových reforem. Rozpočtová pozice v roce 2009, která se podle programu podstatně zhoršila, dále zesiluje rozpočtový dopad stárnutí obyvatelstva na mezeru udržitelnosti. Zajištění vyšších primárních přebytků ve střednědobém horizontu by přispělo ke snížení rizik udržitelnosti veřejných financí, která byla ve zprávě Komise o udržitelnosti z roku 2009 (7) hodnocena jako středně vysoká.

| (12) | V programu se oznamuje záměr provést reformu rozpočtového rámce. Podstatným prvkem je posun směrem k víceletému rozpočtovému rámci s ročními výdajovými stropy. Program nicméně neuvádí podrobnosti obnoveného rozpočtového rámce, například co se týče časových údajů, institucí a kategorií výdajů, formy výdajových pravidel nebo donucovacích či nápravných mechanismů v případě odchylek. Kromě těchto změn předběžného rozpočtového plánování se očekávají rovněž další změny vedoucí k ucelenějšímu podávání zpráv o provádění rozpočtu. Celkově se tyto snahy zabývají dvěma aspekty, v nichž je třeba portugalský rozpočtový rámec nadále zlepšovat, zejména pokud jde o plánování fiskální politiky v širším střednědobém rámci a důkladnější kontrolu vývoje výdajů. |
| --- | --- |

(12)

V programu se oznamuje záměr provést reformu rozpočtového rámce. Podstatným prvkem je posun směrem k víceletému rozpočtovému rámci s ročními výdajovými stropy. Program nicméně neuvádí podrobnosti obnoveného rozpočtového rámce, například co se týče časových údajů, institucí a kategorií výdajů, formy výdajových pravidel nebo donucovacích či nápravných mechanismů v případě odchylek. Kromě těchto změn předběžného rozpočtového plánování se očekávají rovněž další změny vedoucí k ucelenějšímu podávání zpráv o provádění rozpočtu. Celkově se tyto snahy zabývají dvěma aspekty, v nichž je třeba portugalský rozpočtový rámec nadále zlepšovat, zejména pokud jde o plánování fiskální politiky v širším střednědobém rámci a důkladnější kontrolu vývoje výdajů.

| (13) | Program uznává existenci řady důležitých politických úkolů pro příští roky vedle fiskální konsolidace, jako je zvýšení růstu potenciálního HDP a odstranění vnější nerovnováhy. Program zahrnuje rozsáhlý přezkum minulých i budoucích opatření zaměřených na řešení těchto a dalších souvisejících otázek, jako je snížení závislosti na ropě, provedení reformy trhu práce, zlepšení podnikatelského prostředí, podpora výzkumu a vývoje nebo rozšíření vývozní základny. Provádění některých z těchto opatření v situaci silné fiskální konsolidace podtrhuje nutnost zajistit účinnost a efektivnost veřejných výdajů, stejně jako stanovit priority v oblasti reformního úsilí a veřejných výdajů. Program rovněž pojednává o dvou aspektech důležitých pro portugalské veřejné finance, a to o partnerství soukromého a veřejného sektoru a o státních podnicích. Byla ohlášena reorganizace útvaru monitorujícího uvedená partnerství. Toto se jeví jako zásadní krok vzhledem ke zvýšení počtu partnerství soukromého a veřejného sektoru během posledních deseti let, které byly příčinou značných implicitních závazků pro příští roky (zejména za časový horizont programu), jež by měly být zahrnuty do posouzení fiskální udržitelnosti a do dlouhodobých plánů. Co se týče státních podniků, nastiňuje program změny jejich řízení a strop pro růst zadlužení nefinančních státních podniků. Cílem je snížit zátěž, kterou ztrátové podniky představují pro veřejné finance, včetně zabránění implicitním rizikům vyplývajícím z velkého a rostoucího dluhu státních podniků. Přestože mají roční stropy pro nominální zvyšování dluhu sestupnou tendenci, jsou nicméně vyšší než předpokládané tempo růstu nominálního HDP, což by mohlo vést k dalšímu zvýšení poměru dluhu k HDP pro celou skupinu státních podniků. |
| --- | --- |

(13)

Program uznává existenci řady důležitých politických úkolů pro příští roky vedle fiskální konsolidace, jako je zvýšení růstu potenciálního HDP a odstranění vnější nerovnováhy. Program zahrnuje rozsáhlý přezkum minulých i budoucích opatření zaměřených na řešení těchto a dalších souvisejících otázek, jako je snížení závislosti na ropě, provedení reformy trhu práce, zlepšení podnikatelského prostředí, podpora výzkumu a vývoje nebo rozšíření vývozní základny. Provádění některých z těchto opatření v situaci silné fiskální konsolidace podtrhuje nutnost zajistit účinnost a efektivnost veřejných výdajů, stejně jako stanovit priority v oblasti reformního úsilí a veřejných výdajů. Program rovněž pojednává o dvou aspektech důležitých pro portugalské veřejné finance, a to o partnerství soukromého a veřejného sektoru a o státních podnicích. Byla ohlášena reorganizace útvaru monitorujícího uvedená partnerství. Toto se jeví jako zásadní krok vzhledem ke zvýšení počtu partnerství soukromého a veřejného sektoru během posledních deseti let, které byly příčinou značných implicitních závazků pro příští roky (zejména za časový horizont programu), jež by měly být zahrnuty do posouzení fiskální udržitelnosti a do dlouhodobých plánů. Co se týče státních podniků, nastiňuje program změny jejich řízení a strop pro růst zadlužení nefinančních státních podniků. Cílem je snížit zátěž, kterou ztrátové podniky představují pro veřejné finance, včetně zabránění implicitním rizikům vyplývajícím z velkého a rostoucího dluhu státních podniků. Přestože mají roční stropy pro nominální zvyšování dluhu sestupnou tendenci, jsou nicméně vyšší než předpokládané tempo růstu nominálního HDP, což by mohlo vést k dalšímu zvýšení poměru dluhu k HDP pro celou skupinu státních podniků.

| (14) | Rozpočtová strategie, tak jak je stanovena v programu celkově v podstatě odpovídá doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009. Vezmeme-li však v úvahu výše uvedená rizika, je možné, že nebude plně v souladu s uvedeným doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009. Snížení schodku pod práh 3 % HDP do roku 2013 si může vyžádat větší konsolidačního úsilí, než se v současné době plánuje. Když je průměrné fiskální úsilí předpokládané v programu v souladu s doporučenou hodnotou 1,25 % HDP ročně, nemuselo by této hodnoty dosáhnout vzhledem k rizikům a vzhledem k mnohem horšímu výsledku schodku v roce 2009, než se očekávalo. Strategie rovněž nemusí být dostatečná k tomu, aby znovu nastolila sestupnou tendenci poměru dluhu k HDP. Zajištění nápravy nadměrného schodku podle doporučení Rady je rovněž nutné vzhledem k předpokládané rychlé akumulaci veřejného dluhu, stejně jako k problémům v Portugalsku, které dlouhodobě vyžadují korekci, zejména snížení velké vnější nerovnováhy. |
| --- | --- |

(14)

Rozpočtová strategie, tak jak je stanovena v programu celkově v podstatě odpovídá doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009. Vezmeme-li však v úvahu výše uvedená rizika, je možné, že nebude plně v souladu s uvedeným doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009. Snížení schodku pod práh 3 % HDP do roku 2013 si může vyžádat větší konsolidačního úsilí, než se v současné době plánuje. Když je průměrné fiskální úsilí předpokládané v programu v souladu s doporučenou hodnotou 1,25 % HDP ročně, nemuselo by této hodnoty dosáhnout vzhledem k rizikům a vzhledem k mnohem horšímu výsledku schodku v roce 2009, než se očekávalo. Strategie rovněž nemusí být dostatečná k tomu, aby znovu nastolila sestupnou tendenci poměru dluhu k HDP. Zajištění nápravy nadměrného schodku podle doporučení Rady je rovněž nutné vzhledem k předpokládané rychlé akumulaci veřejného dluhu, stejně jako k problémům v Portugalsku, které dlouhodobě vyžadují korekci, zejména snížení velké vnější nerovnováhy.

| (15) | Pokud jde o požadavky na údaje uvedené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, uvádí program všechny povinné a většinu nepovinných údajů (8). Ve svém doporučení podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009 Rada s cílem ukončit stav nadměrného schodku rovněž vyzvala Portugalsko, aby podávalo zprávy o pokroku při provádění doporučení Rady v rámci samostatné kapitoly v aktualizacích programů stability (9). |
| --- | --- |

(15)

Pokud jde o požadavky na údaje uvedené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, uvádí program všechny povinné a většinu nepovinných údajů (8). Ve svém doporučení podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009 Rada s cílem ukončit stav nadměrného schodku rovněž vyzvala Portugalsko, aby podávalo zprávy o pokroku při provádění doporučení Rady v rámci samostatné kapitoly v aktualizacích programů stability (9).

Celkově lze shrnout, že současná krize má na veřejné finance Portugalska vážný dopad. Současná rozpočtová situace nicméně rovněž odráží předchozí fiskální slabiny, zejména vysoké – ačkoli snižující se – strukturální schodky před krizí. Cílem aktualizace programu stability je dosáhnout veřejného schodku pod 3 % HDP do roku 2013 pomocí fiskální konsolidace prováděné po celé období, což by mělo vést ke stabilizaci poměru dluhu k HDP ve výši přibližně 90 % HDP v letech 2012–2013. Konsolidační úsilí se odkládá na období roku 2011 a následujících let. Fiskální konsolidace je zásadní, neboť narůstající fiskální schodky a dluh pravděpodobně naruší střednědobý hospodářský růst, který již musí čelit negativním zpětným vlivům velkého vnějšího dluhu na domácí příjmy. Je možné, že k dosažení ambiciózní fiskální konsolidace bude třeba vyvinout úsilí nad rámec programu. Za prvé může být obtížné dosáhnout již v roce 2010 navržené úrovně příjmů a výdajů na základě oznámených opatření. Za druhé existuje riziko, že nižší růst HDP, než se očekávalo, by mohl během příštích let zmírnit růst příjmů a ohrozit pokles podílu výdajů na HDP plánovaný v programu, čímž by ohrozil průběh plánované fiskální konsolidace. V této souvislosti je fungující střednědobý rozpočtový rámec zásadním nástrojem k potlačení rizika pro rozpočtové cíle, který by měl zejména podpořit dosažení předpokládaného snížení primárních výdajů na minimum. Navíc je posílení kvality veřejných financí v kontextu širší reformy rovněž zásadní k tomu, aby se posílilo zcela nezbytné zvýšení produktivity a potenciálního růstu HDP a řešily další klíčové úkoly portugalské ekonomiky, jako je posílení konkurenceschopnosti, snížení velké vnější nerovnováhy a podpora tvorby pracovních míst.

S ohledem na výše uvedené hodnocení a na doporučení podle čl. 126 odst. 7 SFEU ze dne 2. prosince 2009 se Portugalsko vyzývá, aby:

| i) | dosáhlo cílového schodku 8,3 % HDP stanoveného pro rok 2010, případně i posílením konsolidace přijetím dalších opatření; včasným provedením konkrétních opatření podpořilo strategii na snížení schodku pod 3 % do roku 2013; bylo připraveno přijmout další konsolidační opatření v případě, že se makroekonomický scénář programu ukáže být příznivější než scénář, o který se opírá doporučení podle čl. 126 odst. 7, nebo pokud dojde k jakýmkoli propadům; kromě fiskálního úsilí využilo veškerých dalších příležitostí k rychlejšímu snižování poměru hrubého dluhu k HDP na referenční hodnotu 60 % HDP, včetně příležitostí vyplývajících z lepších hospodářských podmínek; |
| --- | --- |

i)

dosáhlo cílového schodku 8,3 % HDP stanoveného pro rok 2010, případně i posílením konsolidace přijetím dalších opatření; včasným provedením konkrétních opatření podpořilo strategii na snížení schodku pod 3 % do roku 2013; bylo připraveno přijmout další konsolidační opatření v případě, že se makroekonomický scénář programu ukáže být příznivější než scénář, o který se opírá doporučení podle čl. 126 odst. 7, nebo pokud dojde k jakýmkoli propadům; kromě fiskálního úsilí využilo veškerých dalších příležitostí k rychlejšímu snižování poměru hrubého dluhu k HDP na referenční hodnotu 60 % HDP, včetně příležitostí vyplývajících z lepších hospodářských podmínek;

| ii) | provádělo účinný víceletý rozpočtový rámec, aby zajistilo dodržování rozpočtových cílů v celém veřejném sektoru a ve střednědobém rámci podstatně snížilo výdaje; |
| --- | --- |

ii)

provádělo účinný víceletý rozpočtový rámec, aby zajistilo dodržování rozpočtových cílů v celém veřejném sektoru a ve střednědobém rámci podstatně snížilo výdaje;

| iii) | posílilo kvalitu veřejných financí v souladu s návrhy obsaženými v programu, zejména zlepšením účinnosti a efektivity veřejných výdajů v různých oblastech činnosti veřejných orgánů; řešilo rozhodným způsobem situaci ztrátových státních podniků; a do pozice fiskální udržitelnosti zahrnulo i závazky v oblasti výdajů a rizika vyplývající z partnerství veřejného a soukromého sektoru; |
| --- | --- |

iii)

posílilo kvalitu veřejných financí v souladu s návrhy obsaženými v programu, zejména zlepšením účinnosti a efektivity veřejných výdajů v různých oblastech činnosti veřejných orgánů; řešilo rozhodným způsobem situaci ztrátových státních podniků; a do pozice fiskální udržitelnosti zahrnulo i závazky v oblasti výdajů a rizika vyplývající z partnerství veřejného a soukromého sektoru;

| iv) | vypracovalo opatření fiskální konsolidace a vyvinulo úsilí ke zvýšení produktivity a růstu potenciálního HDP v udržitelné podobě, posílilo konkurenceschopnost a snížilo velkou vnější nerovnováhu, což rovněž pomůže zlepšit udržitelnost veřejných financí. |
| --- | --- |

iv)

vypracovalo opatření fiskální konsolidace a vyvinulo úsilí ke zvýšení produktivity a růstu potenciálního HDP v udržitelné podobě, posílilo konkurenceschopnost a snížilo velkou vnější nerovnováhu, což rovněž pomůže zlepšit udržitelnost veřejných financí.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS břez. 2010 | 0,0 | –2,7 | 0,7 | 0,9 | 1,3 | 1,7 |
| KOM list. 2009 | 0,0 | –2,9 | 0,3 | 1,0 | neuv. | neuv. |
| PS led. 2009 | 0,3 | –0,8 | 0,5 | 1,3 | neuv. | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | PS břez. 2010 | 2,7 | –0,9 | 0,8 | 1,9 | 1,9 | 2,0 |
| KOM list. 2009 | 2,7 | –1,0 | 1,3 | 1,4 | neuv. | neuv. |
| PS led. 2009 | 2,6 | 1,2 | 2,0 | 2,0 | neuv. | neuv. |
| Mezera výstupu (10)

  (% potenciálního HDP) | PS břez. 2010 | 0,5 | –2,2 | –1,9 | –1,6 | –1,3 | –0,8 |
| KOM list. 2009 (11) | –0,1 | –2,9 | –3,0 | –2,6 | neuv. | neuv. |
| PS led. 2009 | –0,4 | –2,1 | –2,5 | –2,5 | neuv. | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (% HDP) | PS břez. 2010 | –10,3 | –9,4 | –9,3 | –9,1 | –8,7 | –8,3 |
| KOM list. 2009 | –10,3 | –8,5 | –8,6 | –8,6 | neuv. | neuv. |
| PS led. 2009 | –10,5 | –9,2 | –8,4 | –7,6 | neuv. | neuv. |
| Veřejné příjmy
  (% HDP) | PS břez. 2010 | 43,2 | 39,7 | 40,5 | 41,1 | 41,8 | 42,6 |
| KOM list. 2009 | 43,2 | 43,7 | 43,5 | 43,3 | neuv. | neuv. |
| PS led. 2009 | 43,5 | 44,1 | 43,6 | 43,6 | neuv. | neuv. |
| Veřejné výdaje
  (% HDP) | PS břez. 2010 | 45,9 | 49,1 | 48,8 | 47,7 | 46,5 | 45,4 |
| KOM list. 2009 | 45,9 | 51,6 | 51,5 | 52,0 | neuv. | neuv. |
| PS led. 2009 | 45,8 | 48,0 | 46,5 | 45,9 | neuv. | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | PS břez. 2010 | –2,7 | –9,3 | –8,3 | –6,6 | –4,6 | –2,8 |
| KOM list. 2009 | –2,7 | –8,0 | –8,0 | –8,7 | neuv. | neuv. |
| PS led. 2009 | –2,2 | –3,9 | –2,9 | –2,3 | neuv. | neuv. |
| Primární saldo
  (% HDP) | PS břez. 2010 | 0,2 | –6,4 | –5,1 | –2,8 | –0,6 | 1,3 |
| KOM list. 2009 | 0,2 | –5,0 | –4,9 | –5,2 | neuv. | neuv. |
| PS led. 2009 | 0,8 | –0,6 | 0,4 | 1,1 | neuv. | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (10)

  (% HDP) | PS břez. 2010 | –2,9 | –8,3 | –7,5 | –5,9 | –4,1 | –2,5 |
| KOM list. 2009 | –2,6 | –6,6 | –6,7 | –7,5 | neuv. | neuv. |
| PS led. 2009 | –2,0 | –3,0 | –1,8 | –1,2 | neuv. | neuv. |
| Strukturální saldo (12)

  (% HDP) | PS břez. 2010 | –2,9 | –8,3 | –7,5 | –5,9 | –4,1 | –2,5 |
| KOM list. 2009 | –3,5 | –6,6 | –6,7 | –7,5 | neuv. | neuv. |
| PS led. 2009 | –2,0 | –3,0 | –1,8 | –1,2 | neuv. | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | PS břez. 2010 | 66,3 | 77,2 | 86,0 | 89,4 | 90,7 | 89,8 |
| KOM list. 2009 | 66,3 | 77,4 | 84,6 | 91,1 | neuv. | neuv. |
| PS led. 2009 | 65,9 | 69,7 | 70,5 | 70,0 | neuv. | neuv. |
| Program stability (PS); prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Reálný HDP

(změna v %)

PS břez. 2010

0,0

–2,7

0,7

0,9

1,3

1,7

KOM list. 2009

0,0

–2,9

0,3

1,0

neuv.

neuv.

PS led. 2009

0,3

–0,8

0,5

1,3

neuv.

neuv.

Inflace HISC

(%)

PS břez. 2010

2,7

–0,9

0,8

1,9

1,9

2,0

KOM list. 2009

2,7

–1,0

1,3

1,4

neuv.

neuv.

PS led. 2009

2,6

1,2

2,0

2,0

neuv.

neuv.

Mezera výstupu (10)

(% potenciálního HDP)

PS břez. 2010

0,5

–2,2

–1,9

–1,6

–1,3

–0,8

KOM list. 2009 (11)

–0,1

–2,9

–3,0

–2,6

neuv.

neuv.

PS led. 2009

–0,4

–2,1

–2,5

–2,5

neuv.

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(% HDP)

PS břez. 2010

–10,3

–9,4

–9,3

–9,1

–8,7

–8,3

KOM list. 2009

–10,3

–8,5

–8,6

–8,6

neuv.

neuv.

PS led. 2009

–10,5

–9,2

–8,4

–7,6

neuv.

neuv.

Veřejné příjmy

(% HDP)

PS břez. 2010

43,2

39,7

40,5

41,1

41,8

42,6

KOM list. 2009

43,2

43,7

43,5

43,3

neuv.

neuv.

PS led. 2009

43,5

44,1

43,6

43,6

neuv.

neuv.

Veřejné výdaje

(% HDP)

PS břez. 2010

45,9

49,1

48,8

47,7

46,5

45,4

KOM list. 2009

45,9

51,6

51,5

52,0

neuv.

neuv.

PS led. 2009

45,8

48,0

46,5

45,9

neuv.

neuv.

Saldo veřejných financí

(% HDP)

PS břez. 2010

–2,7

–9,3

–8,3

–6,6

–4,6

–2,8

KOM list. 2009

–2,7

–8,0

–8,0

–8,7

neuv.

neuv.

PS led. 2009

–2,2

–3,9

–2,9

–2,3

neuv.

neuv.

Primární saldo

(% HDP)

PS břez. 2010

0,2

–6,4

–5,1

–2,8

–0,6

1,3

KOM list. 2009

0,2

–5,0

–4,9

–5,2

neuv.

neuv.

PS led. 2009

0,8

–0,6

0,4

1,1

neuv.

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (10)

(% HDP)

PS břez. 2010

–2,9

–8,3

–7,5

–5,9

–4,1

–2,5

KOM list. 2009

–2,6

–6,6

–6,7

–7,5

neuv.

neuv.

PS led. 2009

–2,0

–3,0

–1,8

–1,2

neuv.

neuv.

Strukturální saldo (12)

(% HDP)

PS břez. 2010

–2,9

–8,3

–7,5

–5,9

–4,1

–2,5

KOM list. 2009

–3,5

–6,6

–6,7

–7,5

neuv.

neuv.

PS led. 2009

–2,0

–3,0

–1,8

–1,2

neuv.

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

PS břez. 2010

66,3

77,2

86,0

89,4

90,7

89,8

KOM list. 2009

66,3

77,4

84,6

91,1

neuv.

neuv.

PS led. 2009

65,9

69,7

70,5

70,0

neuv.

neuv.

Program stability (PS); prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_cs.htm

(2)  Zpožděné předložení programu bylo do značné míry způsobeno tím, že byla po parlamentních volbách na konci září 2009 jmenována nová vláda a zákon o rozpočtu na rok 2010 byl přijat teprve v březnu 2010. Portugalský parlament program projednal dne 25. března 2010.

(3)  Toto hodnocení vychází zejména z prognózy útvarů Komise z podzimu 2009. Pro posouzení rizik byly rovněž použity další údaje, jež jsou od uvedené doby k dispozici (zejména výsledné hodnoty HDP a inflace).

(4)  Podle údajů obsažených v oznámení o postupu při nadměrném schodku očekávaného před 1. dubnem 2010, které Portugalský statistický úřad zveřejnil po předložení programu, byl výsledný schodek veřejných financí 9,4 % HDP.

(5)  Tato opatření se zejména týkají snížení základní sazby DPH o jeden procentní bod v červenci roku 2008 a opatření na podporu příjmů domácností.

(6)  Podle údajů obsažených v oznámení o postupu při nadměrném schodku očekávaného před 1. dubnem 2010, které Portugalský statistický úřad zveřejnil po předložení programu, představoval výsledný veřejný dluh 76,8 % HDP.

(7)  V závěrech Rady ze dne 10.listopadu 2009 o udržitelnosti veřejných financí „Rada vyzývá členské státy, aby ve svých budoucích programech stability a konvergenčních programech zaměřily pozornost na strategie orientované na udržitelnost“, a dále „vyzývá Komisi spolu s Výborem pro hospodářskou politiku a Hospodářským a finančním výborem, aby dále vyvíjely metodiku hodnocení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jež by měla být včas k dispozici pro účely nadcházející zprávy o udržitelnosti“, která se plánuje na rok 2012.

(8)  Konkrétně chybí údaje o deflátorech veřejné spotřeby a investic a o veřejných výdajích podle funkce.

(9)  Portugalsko toto doporučení v zásadě splnilo, i když zprávy nebyly předloženy v samostatné kapitole, nýbrž byly zahrnuty do kapitoly o střednědobé rozpočtové strategii.

(10)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(11)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2008–2011 ve výši 0,6 %, 0,0 %, 0,3 % a 0,7 %.

(12)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Program neobsahuje žádná jednorázová a jiná dočasná opatření a prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 dosahují za rok 2008 hodnoty 0,8 % HDP (a snižují schodek).

Zdroj:

Program stability (PS); prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 3.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 144/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 144/12

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Rumunska na období 2009–2012

2010/C 144/03

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný konvergenční program Rumunska na období 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný konvergenční program Rumunska na období 2009–2012.

| (2) | S průměrným ročním tempem růstu HDP ve výši 6,8 % v letech 2004 až 2008 bylo Rumunsko jedním z nejrychleji rostoucích členských států EU. Růst byl vyvolán rozvojem domácí poptávky jak po spotřebě, tak po investicích, což bylo způsobeno rychlým prohlubováním finančního sektoru, vysokým přílivem kapitálu a stále rostoucími očekáváními, pokud jde o příjmy. To společně s vysokou mzdovou inflací způsobilo strmý nárůst schodku běžného účtu na 12,3 % HDP v roce 2008. Vedle toho vedly roky procyklických rozpočtových politik ke značnému zhoršení výchozí fiskální pozice se strukturálním schodkem (tj. cyklicky očištěné saldo, bez vlivu jednorázových a dalších dočasných opatření), který vzrostl na 8,5 % HDP v roce 2008. Náhle zvýšená averze vůči riziku během finanční krize způsobila, že trhy začaly tyto nerovnováhy čím dál více znepokojovat. Příliv kapitálu se propadl a zvýšil se tlak na směnný kurs, což vedlo k celkové depreciaci rumunského leu vůči euru přibližně o 30 % v období od srpna 2007 do ledna 2009. Pokles přílivu kapitálu, důsledky depreciace měny pro bilanci a strmý pokles poptávky po vývozu způsobily na konci roku 2008 a v první polovině roku 2009 závažnou recesi, což se promítlo do poklesu HDP o 7,1 % v roce 2009. Rumunská národní banka snížila svou hlavní úrokovou sazbu celkově o 325 bazických bodů na 7,0 % v období od února 2009 do února 2010. Schodek běžného účtu se v roce 2009 snížil přibližně na 4,25 % HDP. |
| --- | --- |

(2)

S průměrným ročním tempem růstu HDP ve výši 6,8 % v letech 2004 až 2008 bylo Rumunsko jedním z nejrychleji rostoucích členských států EU. Růst byl vyvolán rozvojem domácí poptávky jak po spotřebě, tak po investicích, což bylo způsobeno rychlým prohlubováním finančního sektoru, vysokým přílivem kapitálu a stále rostoucími očekáváními, pokud jde o příjmy. To společně s vysokou mzdovou inflací způsobilo strmý nárůst schodku běžného účtu na 12,3 % HDP v roce 2008. Vedle toho vedly roky procyklických rozpočtových politik ke značnému zhoršení výchozí fiskální pozice se strukturálním schodkem (tj. cyklicky očištěné saldo, bez vlivu jednorázových a dalších dočasných opatření), který vzrostl na 8,5 % HDP v roce 2008. Náhle zvýšená averze vůči riziku během finanční krize způsobila, že trhy začaly tyto nerovnováhy čím dál více znepokojovat. Příliv kapitálu se propadl a zvýšil se tlak na směnný kurs, což vedlo k celkové depreciaci rumunského leu vůči euru přibližně o 30 % v období od srpna 2007 do ledna 2009. Pokles přílivu kapitálu, důsledky depreciace měny pro bilanci a strmý pokles poptávky po vývozu způsobily na konci roku 2008 a v první polovině roku 2009 závažnou recesi, což se promítlo do poklesu HDP o 7,1 % v roce 2009. Rumunská národní banka snížila svou hlavní úrokovou sazbu celkově o 325 bazických bodů na 7,0 % v období od února 2009 do února 2010. Schodek běžného účtu se v roce 2009 snížil přibližně na 4,25 % HDP.

| (3) | S ohledem na zátěž vyvolanou tímto vývojem se rumunské orgány rozhodly požádat o vnější finanční podporu (2), přičemž se zavázaly provést komplexní program hospodářské politiky s cílem řešit nejen výše uvedenou vnější a fiskální nerovnováhu, ale také strukturální potíže omezující konkurenceschopnost a pokrok skutečné konvergence. Vzhledem ke zhoršování fiskální pozice země Rada dne 7. července 2009 rozhodla o existenci nadměrného schodku v Rumunsku a doporučila jeho odstranění do roku 2011. Dne 16. února 2010 Rada dospěla k závěru, že Rumunsko podniklo účinná opatření pro odstranění nadměrného schodku a s ohledem na strmější zhoršování hospodářské aktivity v roce 2009, než se předpokládalo, prodloužila lhůtu pro odstranění do roku 2012. |
| --- | --- |

(3)

S ohledem na zátěž vyvolanou tímto vývojem se rumunské orgány rozhodly požádat o vnější finanční podporu (2), přičemž se zavázaly provést komplexní program hospodářské politiky s cílem řešit nejen výše uvedenou vnější a fiskální nerovnováhu, ale také strukturální potíže omezující konkurenceschopnost a pokrok skutečné konvergence. Vzhledem ke zhoršování fiskální pozice země Rada dne 7. července 2009 rozhodla o existenci nadměrného schodku v Rumunsku a doporučila jeho odstranění do roku 2011. Dne 16. února 2010 Rada dospěla k závěru, že Rumunsko podniklo účinná opatření pro odstranění nadměrného schodku a s ohledem na strmější zhoršování hospodářské aktivity v roce 2009, než se předpokládalo, prodloužila lhůtu pro odstranění do roku 2012.

| (4) | Ačkoliv je velká část poklesu skutečného HDP v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů a rostoucí strukturální nezaměstnanosti rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst, což by mělo rovněž pomoci obnovit udržitelnost veřejných financí. Pro Rumunsko je zejména důležité přijmout návrh důchodové reformy a tuto reformu provést, jakož i reformy fiskálního řízení a strukturální reformy stanovené v programu podpory na zlepšení platební bilance. Navíc by měla být podniknuta konkrétní opatření pro urychlení využití strukturálních fondů EU, protože to by umožnilo navýšení investic do dlouhodobého růstu, aniž by bylo ohroženo dosažení dohodnutých cílů rozpočtového schodku. |
| --- | --- |

(4)

Ačkoliv je velká část poklesu skutečného HDP v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů a rostoucí strukturální nezaměstnanosti rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst, což by mělo rovněž pomoci obnovit udržitelnost veřejných financí. Pro Rumunsko je zejména důležité přijmout návrh důchodové reformy a tuto reformu provést, jakož i reformy fiskálního řízení a strukturální reformy stanovené v programu podpory na zlepšení platební bilance. Navíc by měla být podniknuta konkrétní opatření pro urychlení využití strukturálních fondů EU, protože to by umožnilo navýšení investic do dlouhodobého růstu, aniž by bylo ohroženo dosažení dohodnutých cílů rozpočtového schodku.

| (5) | Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, počítá s tím, že růst reálného HDP bude v roce 2010 kladný (1,3 %) a postupně do roku 2012 zrychlí na 3,7 %. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici, a zejména výsledku za čtvrté čtvrtletí roku 2009, jenž byl horší, než se očekávalo, se zdá, že tento scénář vychází z mírně příznivých předpokladů růstu pro rok 2010. Makroekonomický scénář pro roky 2011–2012 zřejmě vychází z realistických předpokladů růstu. Dále se očekává, že vnější a fiskální nerovnováha, které přispívaly k závažnosti recese v Rumunsku, budou nadále oslabovat. Nicméně projekce inflace obsažené v programu (3,7 % v roce 2010, 3,2 % v roce 2011 a 2,8 % v roce 2012) se zdají být nízké s ohledem na prognózu vývoje růstu mezd a produktivity práce, nedávné oživení mezinárodních cen energie a možný další nárůst regulovaných cen. Na druhé straně mohou být inflační tlaky kompenzovány možným zhodnocením rumunského leu vůči euru. Zdá se, že dosažení očekávaného snížení míry nezaměstnanosti z 8,4 % v roce 2009 na 7,7 % v roce 2010 bude v tomto raném stádiu hospodářského oživení dost obtížné. |
| --- | --- |

(5)

Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, počítá s tím, že růst reálného HDP bude v roce 2010 kladný (1,3 %) a postupně do roku 2012 zrychlí na 3,7 %. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici, a zejména výsledku za čtvrté čtvrtletí roku 2009, jenž byl horší, než se očekávalo, se zdá, že tento scénář vychází z mírně příznivých předpokladů růstu pro rok 2010. Makroekonomický scénář pro roky 2011–2012 zřejmě vychází z realistických předpokladů růstu. Dále se očekává, že vnější a fiskální nerovnováha, které přispívaly k závažnosti recese v Rumunsku, budou nadále oslabovat. Nicméně projekce inflace obsažené v programu (3,7 % v roce 2010, 3,2 % v roce 2011 a 2,8 % v roce 2012) se zdají být nízké s ohledem na prognózu vývoje růstu mezd a produktivity práce, nedávné oživení mezinárodních cen energie a možný další nárůst regulovaných cen. Na druhé straně mohou být inflační tlaky kompenzovány možným zhodnocením rumunského leu vůči euru. Zdá se, že dosažení očekávaného snížení míry nezaměstnanosti z 8,4 % v roce 2009 na 7,7 % v roce 2010 bude v tomto raném stádiu hospodářského oživení dost obtížné.

| (6) | Program odhaduje, že schodek veřejných financí v roce 2009 dosahoval 8,0 % HDP, což mírně převyšuje cíl (7,8 %) kvůli nárůstu zpoždění u plateb z veřejných rozpočtů. Dopad krize na veřejné finance se do velké míry promítá do značného zhoršení schodku v porovnání s 5,5 % HDP v roce 2008. Zhoršování schodku bylo způsobeno hlavně výpadkem v příjmech, s nejstrmějšími zaznamenanými poklesy příjmů z DPH a příspěvků na sociální zabezpečení. Kromě toho bylo využití finančních prostředků EU a příjmů nepocházejících z daní nižší, než se předpokládalo. Na straně výdajů vláda v roce 2009 provedla výraznou fiskální konsolidaci, aby zabránila navýšení schodku. Opatření zahrnovala restrukturalizaci státních agentur a snížení výdajů na zboží a služby. Dopad těchto opatření byl nicméně nižší, než bylo stanoveno v rozpočtu na začátku roku. V důsledku toho musela být přijata dodatečná opatření, jako povinnost pracovníků veřejného sektoru vzít si desetidenní neplacené volno. Výsledkem těchto opatření bylo 1% zlepšení HDP ve strukturálním saldu v roce 2009. S ohledem na přísná rozpočtová omezení byl odhadovaný dopad stimulačních opatření přijatých v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy (EERP) na rozpočet omezený – jak v roce 2009, tak v roce 2010 dosahoval výše 0,2 % HDP. V souladu se strategií ústupu od fiskální angažovanosti prosazovanou Radou a s cílem odstranit nadměrný schodek do roku 2012 budou politiky zaměřené na fiskální konsolidaci v nadcházejících letech pokračovat. |
| --- | --- |

(6)

Program odhaduje, že schodek veřejných financí v roce 2009 dosahoval 8,0 % HDP, což mírně převyšuje cíl (7,8 %) kvůli nárůstu zpoždění u plateb z veřejných rozpočtů. Dopad krize na veřejné finance se do velké míry promítá do značného zhoršení schodku v porovnání s 5,5 % HDP v roce 2008. Zhoršování schodku bylo způsobeno hlavně výpadkem v příjmech, s nejstrmějšími zaznamenanými poklesy příjmů z DPH a příspěvků na sociální zabezpečení. Kromě toho bylo využití finančních prostředků EU a příjmů nepocházejících z daní nižší, než se předpokládalo. Na straně výdajů vláda v roce 2009 provedla výraznou fiskální konsolidaci, aby zabránila navýšení schodku. Opatření zahrnovala restrukturalizaci státních agentur a snížení výdajů na zboží a služby. Dopad těchto opatření byl nicméně nižší, než bylo stanoveno v rozpočtu na začátku roku. V důsledku toho musela být přijata dodatečná opatření, jako povinnost pracovníků veřejného sektoru vzít si desetidenní neplacené volno. Výsledkem těchto opatření bylo 1% zlepšení HDP ve strukturálním saldu v roce 2009. S ohledem na přísná rozpočtová omezení byl odhadovaný dopad stimulačních opatření přijatých v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy (EERP) na rozpočet omezený – jak v roce 2009, tak v roce 2010 dosahoval výše 0,2 % HDP. V souladu se strategií ústupu od fiskální angažovanosti prosazovanou Radou a s cílem odstranit nadměrný schodek do roku 2012 budou politiky zaměřené na fiskální konsolidaci v nadcházejících letech pokračovat.

| (7) | U rozpočtu na rok 2010 přijatého parlamentem v lednu 2010 je u schodku stanoven cíl ve výši 6,3 % HDP. V souladu s podmínkami politiky podle programu podpory na zlepšení platební bilance je plánovaná náprava hlavně na výdajové straně: opatření zahrnují snížení výdajů ve výši přibližně 2,2 % HDP. Hlavní snížení výdajů se týká: zmrazení mezd ve veřejném sektoru a snižování počtu pracovních míst ve veřejném sektoru, což přispěje ke snížení mzdových nákladů ve veřejném sektoru o 0,8 % HDP; snížení veřejných výdajů na zboží a služby, což přispěje ke snížení mezispotřeby veřejného sektoru o 0,5 % HDP; zmrazení důchodů, což přispěje ke snížení plateb na sociální účely o 0,8 % HDP; a snížení dotací rovnající se 0,2 % HDP. Dopad těchto opatření je částečně kompenzován zvýšením výdajů jinde, což vede k čistému snížení v poměru primárních výdajů k HDP o 1,3 procentního bodu HDP. Zejména by se měly zvýšit investiční výdaje o 0,2 % HDP, rovněž s ohledem na plánovaný nárůst využívání strukturálních fondů EU. Poměr veřejných příjmů k HDP by se měl zvýšit přibližně o 0,6 procentního bodu HDP, včetně (jednorázových) výnosů z úhrady daňových nedoplatků (dluhopisy Rompetrolu) v hodnotě 0,5 % HDP. Dosažení výše uvedených čistých snížení výdajů a nárůstů příjmů by znamenalo zlepšení salda veřejných financí o 1,7 % HDP v roce 2010 (při zohlednění růstu plateb úroků ve výši 0,3 % HDP oproti předchozímu roku). S ohledem na rostoucí mezeru výstupu toto odpovídá značnému zlepšení strukturálního salda o 2,25 % HDP (podle přepočtu útvarů Komise v souladu se společně dohodnutou metodikou na základě údajů obsažených v programu). |
| --- | --- |

(7)

U rozpočtu na rok 2010 přijatého parlamentem v lednu 2010 je u schodku stanoven cíl ve výši 6,3 % HDP. V souladu s podmínkami politiky podle programu podpory na zlepšení platební bilance je plánovaná náprava hlavně na výdajové straně: opatření zahrnují snížení výdajů ve výši přibližně 2,2 % HDP. Hlavní snížení výdajů se týká: zmrazení mezd ve veřejném sektoru a snižování počtu pracovních míst ve veřejném sektoru, což přispěje ke snížení mzdových nákladů ve veřejném sektoru o 0,8 % HDP; snížení veřejných výdajů na zboží a služby, což přispěje ke snížení mezispotřeby veřejného sektoru o 0,5 % HDP; zmrazení důchodů, což přispěje ke snížení plateb na sociální účely o 0,8 % HDP; a snížení dotací rovnající se 0,2 % HDP. Dopad těchto opatření je částečně kompenzován zvýšením výdajů jinde, což vede k čistému snížení v poměru primárních výdajů k HDP o 1,3 procentního bodu HDP. Zejména by se měly zvýšit investiční výdaje o 0,2 % HDP, rovněž s ohledem na plánovaný nárůst využívání strukturálních fondů EU. Poměr veřejných příjmů k HDP by se měl zvýšit přibližně o 0,6 procentního bodu HDP, včetně (jednorázových) výnosů z úhrady daňových nedoplatků (dluhopisy Rompetrolu) v hodnotě 0,5 % HDP. Dosažení výše uvedených čistých snížení výdajů a nárůstů příjmů by znamenalo zlepšení salda veřejných financí o 1,7 % HDP v roce 2010 (při zohlednění růstu plateb úroků ve výši 0,3 % HDP oproti předchozímu roku). S ohledem na rostoucí mezeru výstupu toto odpovídá značnému zlepšení strukturálního salda o 2,25 % HDP (podle přepočtu útvarů Komise v souladu se společně dohodnutou metodikou na základě údajů obsažených v programu).

| (8) | Hlavním cílem střednědobé strategie v konvergenčním programu je snížit schodek do roku 2012 pod referenční hodnotu 3 % HDP v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 16. února 2010. Program stanoví postupné snižování celkového schodku z 6,3 % HDP v roce 2010 na 4,4 % HDP v roce 2011 a 3,0 % HDP v roce 2012. Vývoj primárního salda bude mít obdobný trend. (Přepočítané) strukturální saldo vykazuje korekci koncentrovanou na začátek období. Podle programu by roční průměrné fiskální úsilí v letech 2010–2012 činilo přibližně 1,75 % HDP, což je v souladu s doporučením Rady v rámci postupu při nadměrném schodku. Většinou je korekce založena na výdajích, přičemž se očekává, že se primární výdaje postupně sníží z 37,6 % HDP v roce 2009 na 33,3 % HDP v roce 2012. Podle prognóz se veřejné výdaje zvýší z 31,1 % HDP v roce 2009 na 31,7 % HDP v roce 2010, a poté se stabilizují. Opatření strukturální konsolidace přijatá pro dosažení rozpočtového cíle na rok 2010 rovněž usnadní dosažení fiskálních cílů pro roky 2011 a 2012. Podle sdělení rumunských orgánů je střednědobým cílem Rumunska strukturální schodek ve výši 0,7 % HDP. S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu odráží tento střednědobý cíl cíle paktu. Program však nepředpokládá dosažení střednědobého cíle v programovém období. |
| --- | --- |

(8)

Hlavním cílem střednědobé strategie v konvergenčním programu je snížit schodek do roku 2012 pod referenční hodnotu 3 % HDP v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 16. února 2010. Program stanoví postupné snižování celkového schodku z 6,3 % HDP v roce 2010 na 4,4 % HDP v roce 2011 a 3,0 % HDP v roce 2012. Vývoj primárního salda bude mít obdobný trend. (Přepočítané) strukturální saldo vykazuje korekci koncentrovanou na začátek období. Podle programu by roční průměrné fiskální úsilí v letech 2010–2012 činilo přibližně 1,75 % HDP, což je v souladu s doporučením Rady v rámci postupu při nadměrném schodku. Většinou je korekce založena na výdajích, přičemž se očekává, že se primární výdaje postupně sníží z 37,6 % HDP v roce 2009 na 33,3 % HDP v roce 2012. Podle prognóz se veřejné výdaje zvýší z 31,1 % HDP v roce 2009 na 31,7 % HDP v roce 2010, a poté se stabilizují. Opatření strukturální konsolidace přijatá pro dosažení rozpočtového cíle na rok 2010 rovněž usnadní dosažení fiskálních cílů pro roky 2011 a 2012. Podle sdělení rumunských orgánů je střednědobým cílem Rumunska strukturální schodek ve výši 0,7 % HDP. S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu odráží tento střednědobý cíl cíle paktu. Program však nepředpokládá dosažení střednědobého cíle v programovém období.

| (9) | Schodek za rok 2010 by mohl být horší, než se v programu předpokládalo, s ohledem na to, že některá opatření zaměřená na snižování výdajů, jako snižování počtu pracovních míst ve veřejné správě, jsou obtížně společensky a politicky proveditelná. Navíc může být obtížné v úplnosti vybrat jednorázové výnosy ze splacení dluhopisů Rompetrolu, což má přinést další příjem ve výši 0,5 % HDP. Nicméně rumunská vláda se zavázala v rámci programu podpory na zlepšení platební bilance, že provede dodatečná opatření v případě, že stávající dohodnutá opatření nepřinesou nezbytné úspory pro dosažení cíle schodku rozpočtu pro tento rok. Podobně nemusí být jednoduché dosáhnout cílů programu v letech následujících po roku 2010, zejména s ohledem na potenciální negativní dopad volebního cyklu na veřejné finance. Další potenciální střednědobé riziko představuje nahromadění nedoplatků veřejnými podniky, jež, pokud nebude řešeno, může mít negativní důsledky pro rozpočet, pokud by vláda musela v určité fázi zasáhnout. Konečně program neupřesňuje opatření, která budou přijata pro snížení schodku z 6,3 % HDP v roce 2010 na 3,0 % HDP v roce 2012. Očekává se, že bude tato informace zahrnuta do střednědobého rozpočtového rámce na roky 2011–2013, jenž by měl být přijat do května 2010. |
| --- | --- |

(9)

Schodek za rok 2010 by mohl být horší, než se v programu předpokládalo, s ohledem na to, že některá opatření zaměřená na snižování výdajů, jako snižování počtu pracovních míst ve veřejné správě, jsou obtížně společensky a politicky proveditelná. Navíc může být obtížné v úplnosti vybrat jednorázové výnosy ze splacení dluhopisů Rompetrolu, což má přinést další příjem ve výši 0,5 % HDP. Nicméně rumunská vláda se zavázala v rámci programu podpory na zlepšení platební bilance, že provede dodatečná opatření v případě, že stávající dohodnutá opatření nepřinesou nezbytné úspory pro dosažení cíle schodku rozpočtu pro tento rok. Podobně nemusí být jednoduché dosáhnout cílů programu v letech následujících po roku 2010, zejména s ohledem na potenciální negativní dopad volebního cyklu na veřejné finance. Další potenciální střednědobé riziko představuje nahromadění nedoplatků veřejnými podniky, jež, pokud nebude řešeno, může mít negativní důsledky pro rozpočet, pokud by vláda musela v určité fázi zasáhnout. Konečně program neupřesňuje opatření, která budou přijata pro snížení schodku z 6,3 % HDP v roce 2010 na 3,0 % HDP v roce 2012. Očekává se, že bude tato informace zahrnuta do střednědobého rozpočtového rámce na roky 2011–2013, jenž by měl být přijat do května 2010.

| (10) | Podle konvergenčního programu je hrubý veřejný dluh odhadován na 23 % HDP v roce 2009 – oproti 13,6 % v předcházejícím roce došlo k navýšení. Nárůst poměru dluhu k HDP byl způsoben prudkým nárůstem schodku, poklesem HDP, růstem plateb úroků a kursovými rozdíly vyplývajícími z depreciace směnného kurzu. Zatímco nyní zůstává poměr dluhu k DPH výrazně pod úrovní referenční hodnoty stanovené ve Smlouvě, předpokládá se, že v programovém období vzroste o dalších 6,7 procentních bodů na 29,7 % HDP v roce 2012, hlavně z důvodu vysokých schodků veřejných financí. Předpokládaný vývoj poměru dluhu k HDP může být méně příznivý, pokud nebudou dosaženy rozpočtové cíle stanovené v programu. |
| --- | --- |

(10)

Podle konvergenčního programu je hrubý veřejný dluh odhadován na 23 % HDP v roce 2009 – oproti 13,6 % v předcházejícím roce došlo k navýšení. Nárůst poměru dluhu k HDP byl způsoben prudkým nárůstem schodku, poklesem HDP, růstem plateb úroků a kursovými rozdíly vyplývajícími z depreciace směnného kurzu. Zatímco nyní zůstává poměr dluhu k DPH výrazně pod úrovní referenční hodnoty stanovené ve Smlouvě, předpokládá se, že v programovém období vzroste o dalších 6,7 procentních bodů na 29,7 % HDP v roce 2012, hlavně z důvodu vysokých schodků veřejných financí. Předpokládaný vývoj poměru dluhu k HDP může být méně příznivý, pokud nebudou dosaženy rozpočtové cíle stanovené v programu.

| (11) | Střednědobé projekce vývoje dluhu do roku 2020 předpokládají, že se tempo růstu HDP a míra zdanění budou na hodnoty projektované před začátkem krize vracet pouze postupně. Z toho by vyplývalo, že rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, není pro stabilizaci poměru dluhu k HDP do roku 2020 dostačující. |
| --- | --- |

(11)

Střednědobé projekce vývoje dluhu do roku 2020 předpokládají, že se tempo růstu HDP a míra zdanění budou na hodnoty projektované před začátkem krize vracet pouze postupně. Z toho by vyplývalo, že rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, není pro stabilizaci poměru dluhu k HDP do roku 2020 dostačující.

| (12) | Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je jasně vyšší než průměr v EU, hlavně kvůli vysokému plánovanému růstu výdajů na důchody. Rozpočtová pozice v roce 2009, jak odhaduje program, dále zesiluje rozpočtový dopad stárnutí obyvatelstva na mezeru udržitelnosti. Snížení primárního schodku ve střednědobém horizontu, jak stanovuje program, a provádění návrhu důchodové reformy schválené spolu s mezinárodními finančními institucemi v kontextu programu podpory na zlepšení platební bilance Rumunska, jejímž cílem je omezit značný růst výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva, by přispělo ke snížení rizik udržitelnosti veřejných financí, která byla ve zprávě Komise o udržitelnosti z roku 2009 (3) hodnocena jako vysoká. |
| --- | --- |

(12)

Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je jasně vyšší než průměr v EU, hlavně kvůli vysokému plánovanému růstu výdajů na důchody. Rozpočtová pozice v roce 2009, jak odhaduje program, dále zesiluje rozpočtový dopad stárnutí obyvatelstva na mezeru udržitelnosti. Snížení primárního schodku ve střednědobém horizontu, jak stanovuje program, a provádění návrhu důchodové reformy schválené spolu s mezinárodními finančními institucemi v kontextu programu podpory na zlepšení platební bilance Rumunska, jejímž cílem je omezit značný růst výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva, by přispělo ke snížení rizik udržitelnosti veřejných financí, která byla ve zprávě Komise o udržitelnosti z roku 2009 (3) hodnocena jako vysoká.

| (13) | Fiskální politika byla během rozmachu poptávky v letech 2004 až 2008 vysoce procyklická, zhoršovala nerovnováhy způsobené soukromým sektorem a přispívala k již přehřáté ekonomice. To bylo z velké části způsobeno celkově slabým rámcem pro správu rozpočtů, jenž vedl ke slabému rozpočtovému plánování a provádění rozpočtu. Neočekávané příjmy byly obvykle utraceny v procesu rozpočtových oprav během roku a pro těžší časy byla ponechána malá rezerva. Slabá správní kapacita pro plánování a provádění projektů veřejných investic rovněž přispěla k opakovanému nedostatečnému provádění plánů pro kapitálové výdaje. Pro zlepšení solidnosti svého fiskálního rámce se rumunské orgány v programu podpory na zlepšení platební bilance EU zavázaly ke zlepšení fiskálního řízení. Ke schválení parlamentem byl předložen návrh zákona o fiskální odpovědnosti. Návrh zákona stanovuje závazný střednědobý rozpočtový rámec, vytváří stropy pro opravy rozpočtu během roku, zavádí zdravá fiskální pravidla a vytváří fiskální radu, která bude provádět nezávislý přezkum veřejných financí. Byla stanovena cílová data pro vytvoření fiskální rady (konec dubna) a pro předložení střednědobého rozpočtového rámce na roky 2011–2013 (konec května). |
| --- | --- |

(13)

Fiskální politika byla během rozmachu poptávky v letech 2004 až 2008 vysoce procyklická, zhoršovala nerovnováhy způsobené soukromým sektorem a přispívala k již přehřáté ekonomice. To bylo z velké části způsobeno celkově slabým rámcem pro správu rozpočtů, jenž vedl ke slabému rozpočtovému plánování a provádění rozpočtu. Neočekávané příjmy byly obvykle utraceny v procesu rozpočtových oprav během roku a pro těžší časy byla ponechána malá rezerva. Slabá správní kapacita pro plánování a provádění projektů veřejných investic rovněž přispěla k opakovanému nedostatečnému provádění plánů pro kapitálové výdaje. Pro zlepšení solidnosti svého fiskálního rámce se rumunské orgány v programu podpory na zlepšení platební bilance EU zavázaly ke zlepšení fiskálního řízení. Ke schválení parlamentem byl předložen návrh zákona o fiskální odpovědnosti. Návrh zákona stanovuje závazný střednědobý rozpočtový rámec, vytváří stropy pro opravy rozpočtu během roku, zavádí zdravá fiskální pravidla a vytváří fiskální radu, která bude provádět nezávislý přezkum veřejných financí. Byla stanovena cílová data pro vytvoření fiskální rady (konec dubna) a pro předložení střednědobého rozpočtového rámce na roky 2011–2013 (konec května).

| (14) | Ústřední prioritou a problémem je pro vládu zlepšit účinnost a efektivnost veřejné správy, jak na ústřední, tak na místní úrovni. Analýzy problémů, rámec fiskálního řízení, rozpočtové plánování a provádění rozpočtu, jakož i prosazování politik se díky mnohostranné pomoci mezinárodních finančních institucí zlepšují. Je nicméně třeba dalšího pokroku, aby se zamezilo zhoršení přístupu k veřejným službám a jejich kvality a rovněž podnikatelského prostředí obecně. Pro řešení specifických problémů kvality práce jednotlivých ministerstev a rovněž systémových problémů vyžadujících přístup na úrovni celé vlády bude brzy zahájen funkční přezkum veřejné správy. Dále jsou plánována specifická opatření na zlepšení účinnosti správy daní a posílení kontroly ústřední vlády nad výdaji místních orgánů a státem vlastněných podniků. Rumunské orgány přijaly plán na řešení problematiky práce načerno, jenž se zaměřuje na opatření pro zvýšení účinnosti inspekce práce. Pracují rovněž na zlepšování účinnosti a účelnosti výdajů na systém veřejného vzdělávání a na výzkum a vývoj. Vláda má také v úmyslu přijmout konkrétní opatření na zvýšení nízké míry využití finančních prostředků ze strukturálních fondů EU. |
| --- | --- |

(14)

Ústřední prioritou a problémem je pro vládu zlepšit účinnost a efektivnost veřejné správy, jak na ústřední, tak na místní úrovni. Analýzy problémů, rámec fiskálního řízení, rozpočtové plánování a provádění rozpočtu, jakož i prosazování politik se díky mnohostranné pomoci mezinárodních finančních institucí zlepšují. Je nicméně třeba dalšího pokroku, aby se zamezilo zhoršení přístupu k veřejným službám a jejich kvality a rovněž podnikatelského prostředí obecně. Pro řešení specifických problémů kvality práce jednotlivých ministerstev a rovněž systémových problémů vyžadujících přístup na úrovni celé vlády bude brzy zahájen funkční přezkum veřejné správy. Dále jsou plánována specifická opatření na zlepšení účinnosti správy daní a posílení kontroly ústřední vlády nad výdaji místních orgánů a státem vlastněných podniků. Rumunské orgány přijaly plán na řešení problematiky práce načerno, jenž se zaměřuje na opatření pro zvýšení účinnosti inspekce práce. Pracují rovněž na zlepšování účinnosti a účelnosti výdajů na systém veřejného vzdělávání a na výzkum a vývoj. Vláda má také v úmyslu přijmout konkrétní opatření na zvýšení nízké míry využití finančních prostředků ze strukturálních fondů EU.

| (15) | Celkově je v roce 2010 rozpočtová strategie stanovená v programu do velké míry shodná s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7. Nicméně schodek veřejných financí by v roce 2010 mohl být vyšší než je plánováno, zejména kvůli politickým a společenským obtížím při provádění některých plánovaných reforem. Pokud se tato rizika naplní, bude nutné provést nouzová opatření, jež rumunské orgány v současnosti připravují. Od roku 2011 se rozpočtová strategie vzhledem k nedostatku specifických konsolidačních opatření obsažených v programu nemusí zcela shodovat s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7. V programu zejména nejsou uvedeny podrobnosti o doplňkových konsolidačních opatřeních, jež mají být učiněna v letech 2011 a 2012, aby se dosáhlo fiskálních cílů. Takové podrobnosti by měly být uvedeny ve střednědobém rozpočtovém rámci na roky 2011 až 2013, jenž má být přijat do konce května 2010. Pro období 2010–2012 jako celek rozpočtový scénář programu předpokládá průměrné roční fiskální úsilí ve výši 1,75 %, což je v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7, ale podléhá stejným rizikům jako rozpočtové cíle. |
| --- | --- |

(15)

Celkově je v roce 2010 rozpočtová strategie stanovená v programu do velké míry shodná s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7. Nicméně schodek veřejných financí by v roce 2010 mohl být vyšší než je plánováno, zejména kvůli politickým a společenským obtížím při provádění některých plánovaných reforem. Pokud se tato rizika naplní, bude nutné provést nouzová opatření, jež rumunské orgány v současnosti připravují. Od roku 2011 se rozpočtová strategie vzhledem k nedostatku specifických konsolidačních opatření obsažených v programu nemusí zcela shodovat s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7. V programu zejména nejsou uvedeny podrobnosti o doplňkových konsolidačních opatřeních, jež mají být učiněna v letech 2011 a 2012, aby se dosáhlo fiskálních cílů. Takové podrobnosti by měly být uvedeny ve střednědobém rozpočtovém rámci na roky 2011 až 2013, jenž má být přijat do konce května 2010. Pro období 2010–2012 jako celek rozpočtový scénář programu předpokládá průměrné roční fiskální úsilí ve výši 1,75 %, což je v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7, ale podléhá stejným rizikům jako rozpočtové cíle.

| (16) | Pokud jde o požadavky na poskytování údajů uvedené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, vykazuje program určité nedostatky u nepovinných údajů (4). Základní předpoklady, z nichž program vychází, navíc nejsou uvedeny v samostatné tabulce, jak soubor pravidel stanoví. Ve svých doporučeních podle čl. 126 odst. 7 ze dne 16. února 2010 pro odstranění nadměrného schodku do roku 2012, Rada Rumunsko rovněž vyzvala, aby provádění doporučení Rady věnovalo samostatnou kapitolu v aktualizacích rumunského konvergenčního programu. Současná aktualizace programu zahrnuje samostatný oddíl týkající se uplatňování postupu při nadměrném schodku v případě Rumunska. |
| --- | --- |

(16)

Pokud jde o požadavky na poskytování údajů uvedené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, vykazuje program určité nedostatky u nepovinných údajů (4). Základní předpoklady, z nichž program vychází, navíc nejsou uvedeny v samostatné tabulce, jak soubor pravidel stanoví. Ve svých doporučeních podle čl. 126 odst. 7 ze dne 16. února 2010 pro odstranění nadměrného schodku do roku 2012, Rada Rumunsko rovněž vyzvala, aby provádění doporučení Rady věnovalo samostatnou kapitolu v aktualizacích rumunského konvergenčního programu. Současná aktualizace programu zahrnuje samostatný oddíl týkající se uplatňování postupu při nadměrném schodku v případě Rumunska.

Celkově lze shrnout, že v současné podobě je cesta ke konsolidaci navrhovaná v konvergenčním programu vhodná a je v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 SFEU. Nicméně pro dosažení cílového schodku má zásadní význam plné provedení konsolidačních opatření stanovených na rok 2010. Vedle toho program nedostatečně upřesňuje konsolidační opatření, jež mají být učiněna v letech 2011 a 2012. Rumunská vláda se zavázala podniknout v případě potřeby nouzová opatření, aby dosáhla cílového schodku stanoveného na rok 2010. Provedení reforem fiskálního řízení, o nichž se rozhodlo v kontextu programu podpory na zlepšení platební bilance pro Rumunsko, by kromě toho mělo pomoci dosáhnout rozpočtových cílů v letech 2011 a 2012. Přijetí a provedení návrhu důchodové reformy bude rovněž zásadní pro zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.

S ohledem na výše uvedené hodnocení a na doporučení podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU ze dne 16. února 2010 a s ohledem na potřebu zajistit udržitelnou konvergenci se Rumunsko vyzývá, aby:

| i) | důsledně provádělo opatření fiskální konsolidace na rok 2010 dohodnutá jako součást programu podpory na zlepšení platební bilance a podniklo případné další nápravné kroky za účelem dosažení cíle pro schodek na rok 2010. Rumunské orgány se rovněž vyzývají, aby v kontextu střednědobého rozpočtového rámce, jenž má být připraven do konce května 2010, upřesnily opatření fiskální konsolidace nezbytná pro dosažení rozpočtových cílů programu v letech 2011 a 2012, |
| --- | --- |

i)

důsledně provádělo opatření fiskální konsolidace na rok 2010 dohodnutá jako součást programu podpory na zlepšení platební bilance a podniklo případné další nápravné kroky za účelem dosažení cíle pro schodek na rok 2010. Rumunské orgány se rovněž vyzývají, aby v kontextu střednědobého rozpočtového rámce, jenž má být připraven do konce května 2010, upřesnily opatření fiskální konsolidace nezbytná pro dosažení rozpočtových cílů programu v letech 2011 a 2012,

| ii) | zlepšilo fiskální rámec přijetím a provedením zákona o fiskální odpovědnosti; zejména aby při navrhování a provádění fiskální politiky vzalo v úvahu analýzu fiskální rady, |
| --- | --- |

ii)

zlepšilo fiskální rámec přijetím a provedením zákona o fiskální odpovědnosti; zejména aby při navrhování a provádění fiskální politiky vzalo v úvahu analýzu fiskální rady,

| iii) | přijalo a provedlo návrh zákona o důchodové reformě, jenž by přispěl k významnému zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. |
| --- | --- |

iii)

přijalo a provedlo návrh zákona o důchodové reformě, jenž by přispěl k významnému zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | KP břez. 2010 | 7,3 | –7,0 | 1,3 | 2,4 | 3,7 |
| KOM list. 2009 | 6,2 | –8,0 | 0,5 | 2,6 | neuv. |
| KP červen 2009 | 7,1 | –4,0 | 0,1 | 2,4 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | KP břez. 2010 | 7,9 | 5,6 | 3,7 | 3,2 | 2,8 |
| KOM list. 2009 | 7,9 | 5,7 | 3,5 | 3,4 | neuv. |
| KP červen 2009 | 7,9 | 5,8 | 3,5 | 3,2 | neuv. |
| Mezera výstupu (5)

  (% potenciálního HDP) | KP břez. 2010 | 9,5 | –1,7 | –3,3 | –3,7 | –2,7 |
| KOM list. 2009 (6) | 10,0 | –2,2 | –4,4 | –4,3 | neuv. |
| KP červen 2009 | 8,7 | 0,5 | –2,5 | –2,9 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (% HDP) | KP břez. 2010 | –11,2 | –3,9 | –3,9 | –3,9 | –3,7 |
| KOM list. 2009 | –11,8 | –5,0 | –5,1 | –5,2 | neuv. |
| KP červen 2009 | –11,9 | –6,3 | –5,4 | –5,2 | neuv. |
| Veřejné příjmy
  (% HDP) | KP břez. 2010 | 32,8 | 31,1 | 31,7 | 31,9 | 31,8 |
| KOM list. 2009 | 32,8 | 31,6 | 31,8 | 32,0 | neuv. |
| KP červen 2009 | 33,1 | 33,2 | 33,7 | 34,2 | neuv. |
| Veřejné výdaje
  (% HDP) | KP břez. 2010 | 38,4 | 39,1 | 38,1 | 36,4 | 34,8 |
| KOM list. 2009 | 38,4 | 39,4 | 38,6 | 37,9 | neuv. |
| KP červen 2009 | 38,5 | 38,3 | 37,8 | 37,0 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | KP břez. 2010 | –5,5 | –8,0 | –6,3 | –4,4 | –3,0 |
| KOM list. 2009 | –5,5 | –7,8 | –6,8 | –5,9 | neuv. |
| KP červen 2009 | –5,4 | –5,1 | –4,1 | –2,9 | neuv. |
| Primární saldo
  (% HDP) | KP břez. 2010 | –4,8 | –6,5 | –4,5 | –2,6 | –1,6 |
| KOM list. 2009 | –4,8 | –6,2 | –5,0 | –3,9 | neuv. |
| KP červen 2009 | –4,7 | –3,6 | –2,4 | –1,4 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (5)

  (% HDP) | KP břez. 2010 | –8,5 | –7,5 | –5,2 | –3,2 | –2,1 |
| KOM list. 2009 | –8,5 | –7,1 | –5,5 | –4,6 | neuv. |
| KP červen 2009 | –8,2 | –5,3 | –3,3 | –2,0 | neuv. |
| Strukturální saldo (7)

  (% HDP) | KP břez. 2010 | –8,5 | –7,5 | –5,2 | –3,2 | –2,1 |
| KOM list. 2009 | –8,5 | –7,1 | –5,5 | –4,6 | neuv. |
| KP červen 2009 | –8,2 | –5,3 | –3,3 | –2,0 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | KP břez. 2010 | 13,6 | 23,0 | 28,3 | 29,4 | 29,7 |
| KOM list. 2009 | 13,6 | 21,8 | 27,4 | 31,3 | neuv. |
| KP červen 2009 | 13,6 | 18,0 | 20,8 | 22,0 | neuv. |
| Konvergenční program (KP); prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2008

2009

2010

2011

2012

Reálný HDP

(změna v %)

KP břez. 2010

7,3

–7,0

1,3

2,4

3,7

KOM list. 2009

6,2

–8,0

0,5

2,6

neuv.

KP červen 2009

7,1

–4,0

0,1

2,4

neuv.

Inflace HISC

(%)

KP břez. 2010

7,9

5,6

3,7

3,2

2,8

KOM list. 2009

7,9

5,7

3,5

3,4

neuv.

KP červen 2009

7,9

5,8

3,5

3,2

neuv.

Mezera výstupu (5)

(% potenciálního HDP)

KP břez. 2010

9,5

–1,7

–3,3

–3,7

–2,7

KOM list. 2009 (6)

10,0

–2,2

–4,4

–4,3

neuv.

KP červen 2009

8,7

0,5

–2,5

–2,9

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(% HDP)

KP břez. 2010

–11,2

–3,9

–3,9

–3,9

–3,7

KOM list. 2009

–11,8

–5,0

–5,1

–5,2

neuv.

KP červen 2009

–11,9

–6,3

–5,4

–5,2

neuv.

Veřejné příjmy

(% HDP)

KP břez. 2010

32,8

31,1

31,7

31,9

31,8

KOM list. 2009

32,8

31,6

31,8

32,0

neuv.

KP červen 2009

33,1

33,2

33,7

34,2

neuv.

Veřejné výdaje

(% HDP)

KP břez. 2010

38,4

39,1

38,1

36,4

34,8

KOM list. 2009

38,4

39,4

38,6

37,9

neuv.

KP červen 2009

38,5

38,3

37,8

37,0

neuv.

Saldo veřejných financí

(% HDP)

KP břez. 2010

–5,5

–8,0

–6,3

–4,4

–3,0

KOM list. 2009

–5,5

–7,8

–6,8

–5,9

neuv.

KP červen 2009

–5,4

–5,1

–4,1

–2,9

neuv.

Primární saldo

(% HDP)

KP břez. 2010

–4,8

–6,5

–4,5

–2,6

–1,6

KOM list. 2009

–4,8

–6,2

–5,0

–3,9

neuv.

KP červen 2009

–4,7

–3,6

–2,4

–1,4

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (5)

(% HDP)

KP břez. 2010

–8,5

–7,5

–5,2

–3,2

–2,1

KOM list. 2009

–8,5

–7,1

–5,5

–4,6

neuv.

KP červen 2009

–8,2

–5,3

–3,3

–2,0

neuv.

Strukturální saldo (7)

(% HDP)

KP břez. 2010

–8,5

–7,5

–5,2

–3,2

–2,1

KOM list. 2009

–8,5

–7,1

–5,5

–4,6

neuv.

KP červen 2009

–8,2

–5,3

–3,3

–2,0

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

KP břez. 2010

13,6

23,0

28,3

29,4

29,7

KOM list. 2009

13,6

21,8

27,4

31,3

neuv.

KP červen 2009

13,6

18,0

20,8

22,0

neuv.

Konvergenční program (KP); prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_cs.htm

(2)  V souvislosti s nárůstem finanční zátěže Rada dne 6. května 2009 přijala rozhodnutí 2009/459/ES o poskytnutí střednědobé finanční půjčky Rumunsku až do výše 5 miliard EUR v rámci systému pomoci platebním bilancím členských států. Pomoc EU Rumunsku přichází ve spojení s půjčkami MMF (13 mld. EUR), Světové banky (1 mld. EUR) a EIB a EBRD (1 mld. EUR).

(3)  V závěrech Rady ze dne 10. listopadu 2009 o udržitelnosti veřejných financí „Rada vyzývá členské státy, aby ve svých nadcházejících programech stability a konvergenčních programech zaměřily pozornost na strategie orientované na udržitelnost“, a dále „vyzývá Komisi spolu s Výborem pro hospodářskou politiku a Hospodářským a finančním výborem, aby dále vyvíjely metodiku hodnocení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jež by měla být včas k dispozici pro účely nadcházející zprávy o udržitelnosti“, která se plánuje na rok 2012.

(4)  Nebyly poskytnuty zejména údaje o zaměstnanosti, pokud jde o odpracované hodiny, a o veřejných výdajích podle funkce.

(5)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(6)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2008–2011 ve výši 5,1 %, 3,4 %, 2,9 % a 2,5 %.

(7)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření.

Zdroj:

Konvergenční program (KP); prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 3.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 144/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 144/17

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému programu stability Slovenska na období 2009–2012

2010/C 144/04

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný program stability Slovenska na období 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný program stability Slovenska na období 2009–2012.

| (2) | Slovensko, jehož průměrné tempo růstu reálného HDP v období 2003–2008 překračovalo 7 %, mělo během období rozmachu jeden z nejlepších hospodářských výsledků v rámci EU. Zdravé makroekonomické politiky během tohoto období umožnily Slovensku vyhnout se velké makroekonomické nerovnováze, což zemi umožnilo v lednu 2009 přijmout euro. Vzhledem ke značné otevřenosti obchodu však bylo slovenské hospodářství silně postiženo krizí. Odhaduje se, že se reálný HDP v roce 2009 snížil o 4,7 % a znehodnocení měny sousedních zemí mělo za následek další zhodnocování reálného efektivního směnného kurzu Slovenska.
  Orgány, aby zmírnily dopad krize, umožnily volné působení automatických stabilizátorů a v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy přijaly v listopadu 2008 a v únoru 2009 protikrizová opatření (0,5 % HDP pro roky 2009 i 2010). Vzhledem k předpokládanému schodku veřejných financí v roce 2009 ve výši zhruba 6 % HDP Rada dne 2. prosince 2009 rozhodla o existenci nadměrného schodku a doporučila jeho nápravu do roku 2013. S ohledem na oslabení vnější konkurenceschopnosti Slovenska z důvodu dočasného znehodnocení měn sousedních zemí a na prohloubení fiskální nerovnováhy během krize by klíčovým prvkem strategie orgánů v nadcházejících letech mělo být věrohodné a udržitelné snižování schodku veřejných financí. |
| --- | --- |

(2)

Slovensko, jehož průměrné tempo růstu reálného HDP v období 2003–2008 překračovalo 7 %, mělo během období rozmachu jeden z nejlepších hospodářských výsledků v rámci EU. Zdravé makroekonomické politiky během tohoto období umožnily Slovensku vyhnout se velké makroekonomické nerovnováze, což zemi umožnilo v lednu 2009 přijmout euro. Vzhledem ke značné otevřenosti obchodu však bylo slovenské hospodářství silně postiženo krizí. Odhaduje se, že se reálný HDP v roce 2009 snížil o 4,7 % a znehodnocení měny sousedních zemí mělo za následek další zhodnocování reálného efektivního směnného kurzu Slovenska.

Orgány, aby zmírnily dopad krize, umožnily volné působení automatických stabilizátorů a v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy přijaly v listopadu 2008 a v únoru 2009 protikrizová opatření (0,5 % HDP pro roky 2009 i 2010). Vzhledem k předpokládanému schodku veřejných financí v roce 2009 ve výši zhruba 6 % HDP Rada dne 2. prosince 2009 rozhodla o existenci nadměrného schodku a doporučila jeho nápravu do roku 2013. S ohledem na oslabení vnější konkurenceschopnosti Slovenska z důvodu dočasného znehodnocení měn sousedních zemí a na prohloubení fiskální nerovnováhy během krize by klíčovým prvkem strategie orgánů v nadcházejících letech mělo být věrohodné a udržitelné snižování schodku veřejných financí.

| (3) | Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů a rostoucí strukturální nezaměstnanosti rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Především je pro Slovensko důležité provést reformy zaměřené na snížení regulační a administrativní zátěže podniků, zlepšení fungování trhu práce a zlepšení pozice nákladové konkurenceschopnosti vzhledem k obchodním partnerům, mj. s využitím zmírňování růstu mezd. |
| --- | --- |

(3)

Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů a rostoucí strukturální nezaměstnanosti rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Především je pro Slovensko důležité provést reformy zaměřené na snížení regulační a administrativní zátěže podniků, zlepšení fungování trhu práce a zlepšení pozice nákladové konkurenceschopnosti vzhledem k obchodním partnerům, mj. s využitím zmírňování růstu mezd.

| (4) | Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá růst reálného HDP ve výši 1,9 % v roce 2010, 4,1 % v roce 2011 a 5,4 % v roce 2012. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se zdá, že tento scénář vychází z přijatelných předpokladů růstu v roce 2010 a optimistických předpokladů v roce 2011 a 2012.
  Projekce pro pozdější roky programu nemusí odrážet stupeň obezřetnosti, ze které by měly vycházet strategie fiskální konsolidace, zejména vzhledem k neobvykle vysokým nejistotám v současném pokrizovém prostředí. V souladu s předpokládaným hospodářským oživením je projekce vývoje inflace v roce 2011 obsažená v programu přibližně o 1 procentní bod vyšší než v prognóze útvarů Komise z podzimu 2009 a předpokládá se, že míra nezaměstnanosti bude klesat rychleji. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá růst reálného HDP ve výši 1,9 % v roce 2010, 4,1 % v roce 2011 a 5,4 % v roce 2012. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se zdá, že tento scénář vychází z přijatelných předpokladů růstu v roce 2010 a optimistických předpokladů v roce 2011 a 2012.

Projekce pro pozdější roky programu nemusí odrážet stupeň obezřetnosti, ze které by měly vycházet strategie fiskální konsolidace, zejména vzhledem k neobvykle vysokým nejistotám v současném pokrizovém prostředí. V souladu s předpokládaným hospodářským oživením je projekce vývoje inflace v roce 2011 obsažená v programu přibližně o 1 procentní bod vyšší než v prognóze útvarů Komise z podzimu 2009 a předpokládá se, že míra nezaměstnanosti bude klesat rychleji.

| (5) | Program odhaduje výši schodku veřejných financí v roce 2009 na 6,3 % HDP oproti 2,3 % HDP v roce 2008. Volné působení automatických stabilizátorů v roce 2009 nastartovalo značný pokles příjmů a výrazné zvýšení sociálních výdajů. Stimulační opatření přijatá vládou v souvislosti s Plánem evropské hospodářské obnovy schodek neovlivnila, protože byla financována přerozdělením výdajových prostředků v rámci rozpočtu. Některá z protikrizových opatření zůstanou v platnosti i v roce 2010. V souladu se strategií ústupu, kterou Rada zastává, a s cílem napravit nadměrný schodek a přivést fiskální pozici na vyšší úroveň udržitelnosti, vláda v průběhu programového období počínaje rokem 2010 plánuje provedení urychlené konsolidace veřejných financí. |
| --- | --- |

(5)

Program odhaduje výši schodku veřejných financí v roce 2009 na 6,3 % HDP oproti 2,3 % HDP v roce 2008. Volné působení automatických stabilizátorů v roce 2009 nastartovalo značný pokles příjmů a výrazné zvýšení sociálních výdajů. Stimulační opatření přijatá vládou v souvislosti s Plánem evropské hospodářské obnovy schodek neovlivnila, protože byla financována přerozdělením výdajových prostředků v rámci rozpočtu. Některá z protikrizových opatření zůstanou v platnosti i v roce 2010. V souladu se strategií ústupu, kterou Rada zastává, a s cílem napravit nadměrný schodek a přivést fiskální pozici na vyšší úroveň udržitelnosti, vláda v průběhu programového období počínaje rokem 2010 plánuje provedení urychlené konsolidace veřejných financí.

| (6) | Pro rok 2010 program stanoví cílový schodek veřejných financí o výši 5,5 % HDP. Předpokládá se pokles poměru výdajů k HDP o 1,1 procentního bodu HDP, odrážející úspory výdajů na zboží a služby, mírné zvýšení mezd ve veřejném sektoru a snížení veřejných investic. Předpokládá se, že poměr příjmů k HDP klesne o 0,3 procentního bodu HDP, a to v důsledku dočasného zvýšení daňových úlev a zaměstnaneckých výhod a poklesu dividend veřejných společností. Očekává se, že plánovaná opatření sníží schodek veřejných financí přibližně o 1 procentní bod HDP. Fiskální cíl pro rok 2010 vyžaduje podstatné zlepšení strukturálního salda (tj. cyklicky očištěného salda bez jednorázových a jiných dočasných opatření) přibližně o 1,25 procentního bodu HDP, což je v souladu s doporučením Rady v rámci postupu při nadměrném schodku. |
| --- | --- |

(6)

Pro rok 2010 program stanoví cílový schodek veřejných financí o výši 5,5 % HDP. Předpokládá se pokles poměru výdajů k HDP o 1,1 procentního bodu HDP, odrážející úspory výdajů na zboží a služby, mírné zvýšení mezd ve veřejném sektoru a snížení veřejných investic. Předpokládá se, že poměr příjmů k HDP klesne o 0,3 procentního bodu HDP, a to v důsledku dočasného zvýšení daňových úlev a zaměstnaneckých výhod a poklesu dividend veřejných společností. Očekává se, že plánovaná opatření sníží schodek veřejných financí přibližně o 1 procentní bod HDP. Fiskální cíl pro rok 2010 vyžaduje podstatné zlepšení strukturálního salda (tj. cyklicky očištěného salda bez jednorázových a jiných dočasných opatření) přibližně o 1,25 procentního bodu HDP, což je v souladu s doporučením Rady v rámci postupu při nadměrném schodku.

| (7) | Hlavním cílem rozpočtové strategie programu je snížit schodek veřejných financí na 3 % HDP v roce 2012, tj. o jeden rok dříve, než doporučila Rada v rámci postupu při nadměrném schodku. Předpokládá se, že celkový schodek klesne z úrovně 5,5 % HDP v roce 2010 na 4,2 % HDP v roce 2011 a 3,0 % HDP v roce 2012. Dvě třetiny snížení schodku v období let 2010 až 2012 by odrážely strukturální zlepšení z počátečního období (měřené podle společně dohodnuté metodiky použité pro údaje uvedené v programu); zbývající třetina by vyplývala z příznivého cyklického vývoje. Hlavní hnací sílu strukturálního zlepšení představují plánovaná výrazná snížení veřejné spotřeby a kapitálových výdajů. Podle programu by průměrné roční úsilí o fiskální konsolidaci v letech 2010–2012, přepočítané podle společně dohodnuté metodiky, dosahovalo výše přibližně 1 % HDP, což je v souladu s doporučením Rady v rámci postupu při nadměrném schodku. Součástí plánu je pokračování konsolidace v období po roce 2012 s cílem dosáhnout pokroku při úsilí o dosažení střednědobého rozpočtového cíle, kterým je vyrovnaný rozpočet ve strukturálním vyjádření. S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu odráží tento střednědobý cíl cíle paktu více než přiměřeně. Program však nepředpokládá jeho dosažení během programového období. |
| --- | --- |

(7)

Hlavním cílem rozpočtové strategie programu je snížit schodek veřejných financí na 3 % HDP v roce 2012, tj. o jeden rok dříve, než doporučila Rada v rámci postupu při nadměrném schodku. Předpokládá se, že celkový schodek klesne z úrovně 5,5 % HDP v roce 2010 na 4,2 % HDP v roce 2011 a 3,0 % HDP v roce 2012. Dvě třetiny snížení schodku v období let 2010 až 2012 by odrážely strukturální zlepšení z počátečního období (měřené podle společně dohodnuté metodiky použité pro údaje uvedené v programu); zbývající třetina by vyplývala z příznivého cyklického vývoje. Hlavní hnací sílu strukturálního zlepšení představují plánovaná výrazná snížení veřejné spotřeby a kapitálových výdajů. Podle programu by průměrné roční úsilí o fiskální konsolidaci v letech 2010–2012, přepočítané podle společně dohodnuté metodiky, dosahovalo výše přibližně 1 % HDP, což je v souladu s doporučením Rady v rámci postupu při nadměrném schodku. Součástí plánu je pokračování konsolidace v období po roce 2012 s cílem dosáhnout pokroku při úsilí o dosažení střednědobého rozpočtového cíle, kterým je vyrovnaný rozpočet ve strukturálním vyjádření. S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu odráží tento střednědobý cíl cíle paktu více než přiměřeně. Program však nepředpokládá jeho dosažení během programového období.

| (8) | Rozpočtové výsledky v roce 2010 by se mohly ukázat jako horší, než předpokládá program. Jde především o nejistoty na straně výdajů, kde u některých opatření není zaručené, že přinesou očekávané úspory (např. snížení výdajů za zboží a služby). Projekce salda místních orgánů se navíc s ohledem na předpokládaný dopad krize na jejich příjmy v roce 2010 jeví jako optimistická. Nejistoty ohledně fiskálních cílů jsou větší pro pozdější roky. Spočívá to především v optimistických makroekonomických předpokladech na roky 2011 a 2012, což může mít za následek nežádoucí překvapení v oblasti příjmů. Kromě toho informace o plánovaných opatřeních na straně výdajů, zejména o opatřeních souvisejících se snížením veřejné spotřeby, budou muset být uvedena podrobněji, aby byla zvýšena věrohodnost plánu konsolidace. |
| --- | --- |

(8)

Rozpočtové výsledky v roce 2010 by se mohly ukázat jako horší, než předpokládá program. Jde především o nejistoty na straně výdajů, kde u některých opatření není zaručené, že přinesou očekávané úspory (např. snížení výdajů za zboží a služby). Projekce salda místních orgánů se navíc s ohledem na předpokládaný dopad krize na jejich příjmy v roce 2010 jeví jako optimistická. Nejistoty ohledně fiskálních cílů jsou větší pro pozdější roky. Spočívá to především v optimistických makroekonomických předpokladech na roky 2011 a 2012, což může mít za následek nežádoucí překvapení v oblasti příjmů. Kromě toho informace o plánovaných opatřeních na straně výdajů, zejména o opatřeních souvisejících se snížením veřejné spotřeby, budou muset být uvedena podrobněji, aby byla zvýšena věrohodnost plánu konsolidace.

| (9) | Podle programu stability se hrubý veřejný dluh zvýšil z 27,7 % HDP v roce 2008 na 37,1 % HDP v roce 2009. Toto zvýšení je odrazem vysokého schodku a výrazného poklesu reálného HDP v roce 2009. Přestože míra zadlužení zůstává na značně nižší úrovni, než je referenční hodnota podle Smlouvy, předpokládá se její další zvýšení v letech 2010 a 2011, kdy by dosáhla 42,5 % HDP, a následující mírný pokles na 42,2 % HDP v roce 2012. Vývoj míry zadlužení bude zejména po roce 2010 pravděpodobně méně příznivý, než předpokládá program, a to s ohledem na rozpoznaná rizika pro rozpočtovou konsolidaci zesilovaná možností méně příznivého vývoje růstu reálného HDP oproti předpokladům programu. |
| --- | --- |

(9)

Podle programu stability se hrubý veřejný dluh zvýšil z 27,7 % HDP v roce 2008 na 37,1 % HDP v roce 2009. Toto zvýšení je odrazem vysokého schodku a výrazného poklesu reálného HDP v roce 2009. Přestože míra zadlužení zůstává na značně nižší úrovni, než je referenční hodnota podle Smlouvy, předpokládá se její další zvýšení v letech 2010 a 2011, kdy by dosáhla 42,5 % HDP, a následující mírný pokles na 42,2 % HDP v roce 2012. Vývoj míry zadlužení bude zejména po roce 2010 pravděpodobně méně příznivý, než předpokládá program, a to s ohledem na rozpoznaná rizika pro rozpočtovou konsolidaci zesilovaná možností méně příznivého vývoje růstu reálného HDP oproti předpokladům programu.

| (10) | Střednědobé projekce vývoje dluhu, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že by rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, nebyla pro stabilizaci poměru dluhu k HDP do roku 2020 dostačující. |
| --- | --- |

(10)

Střednědobé projekce vývoje dluhu, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že by rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, nebyla pro stabilizaci poměru dluhu k HDP do roku 2020 dostačující.

| (11) | Dlouhodobý rozpočtový dopad stárnutí obyvatelstva je o něco vyšší, než je průměr EU, a to v důsledku relativně vysokého nárůstu výdajů na důchody během nadcházejících desetiletí. Rozpočtová pozice kromě toho v roce 2009 dále zesiluje rozpočtový dopad stárnutí obyvatelstva na mezeru udržitelnosti. Ke snížení rizika pro udržitelnost veřejných financí, jež bylo ve zprávě Komise o udržitelnosti z roku 2009 (3) vyhodnoceno jako vysoké, by přispělo dosažení vyšších primárních přebytků ve střednědobém horizontu společně se strukturálními reformami, jak předpokládá program, a reformou důchodového systému. |
| --- | --- |

(11)

Dlouhodobý rozpočtový dopad stárnutí obyvatelstva je o něco vyšší, než je průměr EU, a to v důsledku relativně vysokého nárůstu výdajů na důchody během nadcházejících desetiletí. Rozpočtová pozice kromě toho v roce 2009 dále zesiluje rozpočtový dopad stárnutí obyvatelstva na mezeru udržitelnosti. Ke snížení rizika pro udržitelnost veřejných financí, jež bylo ve zprávě Komise o udržitelnosti z roku 2009 (3) vyhodnoceno jako vysoké, by přispělo dosažení vyšších primárních přebytků ve střednědobém horizontu společně se strukturálními reformami, jak předpokládá program, a reformou důchodového systému.

| (12) | Slovenská fiskální politika vychází z přesně vymezeného a podrobného tříletého fiskálního rámce. Střednědobé výdajové cíle jsou ovšem z velké části orientační a obvykle podléhají rozsáhlým úpravám, což v průběhu doby oslabuje jejich důvěryhodnost. Aktualizace programu stability z roku 2010 navrhuje posílení tohoto rámce zavedením víceletých výdajových stropů, které by se týkaly velké části veřejných financí. Pro případ nepříznivých ekonomických otřesů by byly připraveny doložky o ústupové strategii. Program rovněž navrhuje začlenění horní hranice veřejného dluhu do ústavního práva a zlepšení systému sledování plnění rozpočtu v průběhu roku. Toto úsilí o posílení institucionálního rámce pro oblast veřejných financí je vítané a zaslouží si podporu. Protože se však tyto návrhy stále nacházejí pouze v počáteční fázi, mělo by se na ně nahlížet spíše jako na doplňkové úsilí než jako na hlavní prvky strategie fiskální konsolidace. |
| --- | --- |

(12)

Slovenská fiskální politika vychází z přesně vymezeného a podrobného tříletého fiskálního rámce. Střednědobé výdajové cíle jsou ovšem z velké části orientační a obvykle podléhají rozsáhlým úpravám, což v průběhu doby oslabuje jejich důvěryhodnost. Aktualizace programu stability z roku 2010 navrhuje posílení tohoto rámce zavedením víceletých výdajových stropů, které by se týkaly velké části veřejných financí. Pro případ nepříznivých ekonomických otřesů by byly připraveny doložky o ústupové strategii. Program rovněž navrhuje začlenění horní hranice veřejného dluhu do ústavního práva a zlepšení systému sledování plnění rozpočtu v průběhu roku. Toto úsilí o posílení institucionálního rámce pro oblast veřejných financí je vítané a zaslouží si podporu. Protože se však tyto návrhy stále nacházejí pouze v počáteční fázi, mělo by se na ně nahlížet spíše jako na doplňkové úsilí než jako na hlavní prvky strategie fiskální konsolidace.

| (13) | Na Slovensku existuje prostor pro zlepšení složení veřejných výdajů. Podíl veřejných investic na celkovém objemu veřejných výdajů je v porovnání se sousedními zeměmi nízký (2 % HDP). Výdaje na výzkum a vývoj, vzdělávání a ochranu životního prostředí jsou podle standardů EU a ve srovnání se zeměmi ve stejném regionu také nízké. V této situaci vyvolává předpokládané snížení výdajů na tvorbu kapitálu v časovém rámci programu určité znepokojení. Pro zemi dohánějící vyspělé ekonomiky, jako je Slovensko, tento přístup nemusí být udržitelný ani žádoucí. Program plánuje některá opatření pro zvýšení účinnosti řízení státu včetně reorganizace ústřední správy zahrnující sloučení ministerstev, centralizace zadávání veřejných zakázek a správy státního majetku a lepšího využití informačních technologií ve veřejných službách. Ačkoli jsou tato opatření stále v počáteční fázi, jde o krok správným směrem. |
| --- | --- |

(13)

Na Slovensku existuje prostor pro zlepšení složení veřejných výdajů. Podíl veřejných investic na celkovém objemu veřejných výdajů je v porovnání se sousedními zeměmi nízký (2 % HDP). Výdaje na výzkum a vývoj, vzdělávání a ochranu životního prostředí jsou podle standardů EU a ve srovnání se zeměmi ve stejném regionu také nízké. V této situaci vyvolává předpokládané snížení výdajů na tvorbu kapitálu v časovém rámci programu určité znepokojení. Pro zemi dohánějící vyspělé ekonomiky, jako je Slovensko, tento přístup nemusí být udržitelný ani žádoucí. Program plánuje některá opatření pro zvýšení účinnosti řízení státu včetně reorganizace ústřední správy zahrnující sloučení ministerstev, centralizace zadávání veřejných zakázek a správy státního majetku a lepšího využití informačních technologií ve veřejných službách. Ačkoli jsou tato opatření stále v počáteční fázi, jde o krok správným směrem.

| (14) | Celkově lze shrnout, že rozpočtová strategie pro rok 2010 uvedená v programu je v souladu s doporučeními Rady podle čl. 126 odst. 7. Počínaje rokem 2011 však hrozí, že země nedosáhne ambiciózní konsolidace popsané v programu a rozpočtová strategie nebude plně v souladu s doporučeními Rady podle čl. 126 odst. 7.
  Program předkládá ambiciózní plán na snížení schodku veřejných financí z 6,3 % HDP v roce 2009 na 3,0 % HDP v roce 2012, jeden rok před koncem lhůty, který Rada stanovila na rok 2013. Dosažení fiskálního cíle pro rok 2010 by znamenalo zlepšení strukturálního salda přibližně o 1,25 procentního bodu HDP. Předpokládané průměrné roční strukturální úsilí o výši přibližně 1 % HDP během let 2010–2012 je v souladu s doporučením Rady v rámci postupu při nadměrném schodku. Příjmové i výdajové cíle však ohrožují rizika, zejména v roce 2011 a 2012, kdy se makroekonomické předpoklady jeví jako spíše nadnesené. Údaje o opatřeních obsažených v programu však budou muset být uvedeny podrobněji, aby byla zvýšena věrohodnost plánu konsolidace. |
| --- | --- |

(14)

Celkově lze shrnout, že rozpočtová strategie pro rok 2010 uvedená v programu je v souladu s doporučeními Rady podle čl. 126 odst. 7. Počínaje rokem 2011 však hrozí, že země nedosáhne ambiciózní konsolidace popsané v programu a rozpočtová strategie nebude plně v souladu s doporučeními Rady podle čl. 126 odst. 7.

Program předkládá ambiciózní plán na snížení schodku veřejných financí z 6,3 % HDP v roce 2009 na 3,0 % HDP v roce 2012, jeden rok před koncem lhůty, který Rada stanovila na rok 2013. Dosažení fiskálního cíle pro rok 2010 by znamenalo zlepšení strukturálního salda přibližně o 1,25 procentního bodu HDP. Předpokládané průměrné roční strukturální úsilí o výši přibližně 1 % HDP během let 2010–2012 je v souladu s doporučením Rady v rámci postupu při nadměrném schodku. Příjmové i výdajové cíle však ohrožují rizika, zejména v roce 2011 a 2012, kdy se makroekonomické předpoklady jeví jako spíše nadnesené. Údaje o opatřeních obsažených v programu však budou muset být uvedeny podrobněji, aby byla zvýšena věrohodnost plánu konsolidace.

| (15) | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, vykazuje program určité nedostatky jak u povinných, tak u nepovinných údajů (4). Ve svých doporučeních podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009, zaměřených na odstranění nadměrného schodku veřejných financí, Rada rovněž vyzývá Slovensko, aby podávalo zprávy o pokroku dosaženém při provádění těchto doporučení Rady v rámci samostatné kapitoly aktualizací programů stability. Program toto doporučení respektuje. |
| --- | --- |

(15)

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, vykazuje program určité nedostatky jak u povinných, tak u nepovinných údajů (4). Ve svých doporučeních podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009, zaměřených na odstranění nadměrného schodku veřejných financí, Rada rovněž vyzývá Slovensko, aby podávalo zprávy o pokroku dosaženém při provádění těchto doporučení Rady v rámci samostatné kapitoly aktualizací programů stability. Program toto doporučení respektuje.

Celkově lze shrnout, že fiskální strategie předložená v programu je v zásadě v souladu s doporučením Rady v rámci postupu při nadměrném schodku. Program předpokládá rozsáhlou urychlenou fiskální konsolidaci s cílem snížit schodek pod hodnotu 3 % HDP do roku 2012, jeden rok před koncem lhůty, kterou stanovila Rada, což je možno hodnotit pozitivně. Rozpočtové projekce jsou však ohroženy riziky vyplývajícími z optimistických předpokladů růstu pro pozdější roky a pro dosažení plánovaných úspor na straně výdajů může být zapotřebí konkrétnějších opatření. Záměr posílit fiskální rámec je vítaný, musí jej však následovat konkrétní kroky.

S ohledem na výše uvedené posouzení a s ohledem na doporučení podle článku 126 Smlouvy o fungování Evropské unie ze dne 2. prosince 2009 se Slovensko vyzývá, aby:

| i) | provedlo opatření ke snížení schodku v roce 2010, tak, jak byla naplánována v rozpočtu, a podpořilo proces konsolidace pro nadcházející roky konkrétními opatřeními k zajištění nápravy nadměrného schodku pokud možno do roku 2012, a nejpozději do roku 2013, |
| --- | --- |

i)

provedlo opatření ke snížení schodku v roce 2010, tak, jak byla naplánována v rozpočtu, a podpořilo proces konsolidace pro nadcházející roky konkrétními opatřeními k zajištění nápravy nadměrného schodku pokud možno do roku 2012, a nejpozději do roku 2013,

| ii) | pokračovalo v reformě důchodového systému s cílem zajistit udržitelnost veřejných financí, |
| --- | --- |

ii)

pokračovalo v reformě důchodového systému s cílem zajistit udržitelnost veřejných financí,

| iii) | provedlo plánovaná opatření za účelem dalšího posílení fiskálního rámce, především zavedení vynutitelných víceletých výdajových stropů. |
| --- | --- |

iii)

provedlo plánovaná opatření za účelem dalšího posílení fiskálního rámce, především zavedení vynutitelných víceletých výdajových stropů.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS leden 2010 | 6,4 | –5,7 | 1,9 | 4,1 | 5,4 |
| KOM list. 2009 | 6,4 | –5,8 | 1,9 | 2,6 | neuv. |
| KP duben 2009 | 6,4 | 2,4 | 3,6 | 4,5 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | PS leden 2010 | 3,9 | 1,2 | 2,6 | 3,7 | 4,1 |
| KOM list. 2009 | 3,9 | 1,1 | 1,9 | 2,5 | neuv. |
| KP duben 2009 | 3,9 | 2,2 | 3,6 | 4,1 | neuv. |
| Mezera výstupu (5)

  (% potenciálního HDP) | PS leden 2010 | 8,9 | –1,1 | –2,9 | –3,0 | –1,0 |
| KOM list. 2009 (6) | 9,2 | –0,8 | –2,1 | –3,0 | neuv. |
| KP duben 2009 | 6,5 | 3,5 | 1,7 | 1,0 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (% HDP) | PS leden 2010 | –5,3 | –4,2 | –3,2 | –2,7 | –1,9 |
| KOM list. 2009 | –5,6 | –4,8 | –4,3 | –4,2 | neuv. |
| KP duben 2009 | –5,8 | –4,2 | –2,9 | –2,6 | neuv. |
| Veřejné příjmy
  (% HDP) | PS leden 2010 | 32,5 | 32,8 | 32,5 | 32,3 | 31,7 |
| KOM list. 2009 | 32,5 | 31,3 | 31,4 | 31,4 | neuv. |
| KP duben 2009 | 33,4 | 32,1 | 31,6 | 31,8 | neuv. |
| Veřejné výdaje
  (% HDP) | PS leden 2010 | 34,8 | 39,1 | 38,0 | 36,5 | 34,7 |
| KOM list. 2009 | 34,8 | 37,5 | 37,5 | 36,9 | neuv. |
| KP duben 2009 | 35,6 | 35,1 | 34,5 | 34,1 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | PS leden 2010 | –2,3 | –6,3 | –5,5 | –4,2 | –3,0 |
| KOM list. 2009 | –2,3 | –6,3 | –6,0 | –5,5 | neuv. |
| KP duben 2009 | –2,2 | –3,0 | –2,9 | –2,2 | neuv. |
| Primární saldo
  (% HDP) | PS leden 2010 | –1,1 | –4,5 | –3,6 | –2,3 | –1,1 |
| KOM list. 2009 | –1,1 | –5,0 | –4,7 | –4,1 | neuv. |
| KP duben 2009 | –0,9 | –1,7 | –1,7 | –1,0 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (5)

  (% HDP) | PS leden 2010 | –4,9 | –6,0 | –4,7 | –3,3 | –2,7 |
| KOM list. 2009 | –5,0 | –6,0 | –5,4 | –4,6 | neuv. |
| KP duben 2009 | –4,1 | –4,0 | –3,4 | –2,5 | neuv. |
| Strukturální saldo (7)

  (% HDP) | PS leden 2010 | –4,2 | –6,0 | –4,7 | –3,3 | –2,7 |
| KOM list. 2009 | –5,2 | –6,2 | –5,4 | –4,6 | neuv. |
| KP duben 2009 | –3,8 | –4,4 | –3,5 | –2,6 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | PS leden 2010 | 27,7 | 37,1 | 40,8 | 42,5 | 42,2 |
| KOM list. 2009 | 27,7 | 34,6 | 39,2 | 42,7 | neuv. |
| KP duben 2009 | 27,6 | 31,4 | 32,7 | 32,7 | neuv. |
| Program stability (PS), prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2008

2009

2010

2011

2012

Reálný HDP

(změna v %)

PS leden 2010

6,4

–5,7

1,9

4,1

5,4

KOM list. 2009

6,4

–5,8

1,9

2,6

neuv.

KP duben 2009

6,4

2,4

3,6

4,5

neuv.

Inflace HISC

(%)

PS leden 2010

3,9

1,2

2,6

3,7

4,1

KOM list. 2009

3,9

1,1

1,9

2,5

neuv.

KP duben 2009

3,9

2,2

3,6

4,1

neuv.

Mezera výstupu (5)

(% potenciálního HDP)

PS leden 2010

8,9

–1,1

–2,9

–3,0

–1,0

KOM list. 2009 (6)

9,2

–0,8

–2,1

–3,0

neuv.

KP duben 2009

6,5

3,5

1,7

1,0

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(% HDP)

PS leden 2010

–5,3

–4,2

–3,2

–2,7

–1,9

KOM list. 2009

–5,6

–4,8

–4,3

–4,2

neuv.

KP duben 2009

–5,8

–4,2

–2,9

–2,6

neuv.

Veřejné příjmy

(% HDP)

PS leden 2010

32,5

32,8

32,5

32,3

31,7

KOM list. 2009

32,5

31,3

31,4

31,4

neuv.

KP duben 2009

33,4

32,1

31,6

31,8

neuv.

Veřejné výdaje

(% HDP)

PS leden 2010

34,8

39,1

38,0

36,5

34,7

KOM list. 2009

34,8

37,5

37,5

36,9

neuv.

KP duben 2009

35,6

35,1

34,5

34,1

neuv.

Saldo veřejných financí

(% HDP)

PS leden 2010

–2,3

–6,3

–5,5

–4,2

–3,0

KOM list. 2009

–2,3

–6,3

–6,0

–5,5

neuv.

KP duben 2009

–2,2

–3,0

–2,9

–2,2

neuv.

Primární saldo

(% HDP)

PS leden 2010

–1,1

–4,5

–3,6

–2,3

–1,1

KOM list. 2009

–1,1

–5,0

–4,7

–4,1

neuv.

KP duben 2009

–0,9

–1,7

–1,7

–1,0

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (5)

(% HDP)

PS leden 2010

–4,9

–6,0

–4,7

–3,3

–2,7

KOM list. 2009

–5,0

–6,0

–5,4

–4,6

neuv.

KP duben 2009

–4,1

–4,0

–3,4

–2,5

neuv.

Strukturální saldo (7)

(% HDP)

PS leden 2010

–4,2

–6,0

–4,7

–3,3

–2,7

KOM list. 2009

–5,2

–6,2

–5,4

–4,6

neuv.

KP duben 2009

–3,8

–4,4

–3,5

–2,6

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

PS leden 2010

27,7

37,1

40,8

42,5

42,2

KOM list. 2009

27,7

34,6

39,2

42,7

neuv.

KP duben 2009

27,6

31,4

32,7

32,7

neuv.

Program stability (PS), prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_cs.htm

(2)  Toto hodnocení vychází zejména z prognózy útvarů Komise z podzimu 2009, bere však v úvahu i další informace, jež jsou od uvedené doby k dispozici.

(3)  V závěrech Rady ze dne 10. listopadu 2009 o udržitelnosti veřejných financí „Rada vyzývá členské státy, aby ve svých budoucích programech stability a konvergenčních programech zaměřily pozornost na strategie orientované na udržitelnost“, a dále „vyzývá Komisi spolu s Výborem pro hospodářskou politiku a Hospodářským a finančním výborem, aby dále vyvíjely metodiku hodnocení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jež by měla být včas k dispozici pro účely nadcházející zprávy o udržitelnosti“, která se plánuje na rok 2012.

(4)  Zejména nejsou uvedeny údaje o změnách stavu zásob a čistém pořízení cenností.

(5)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(6)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2008–2011 ve výši 4,7 %, 3,6 %, 3,2 % a 3,6 %

(7)  Cyklicky očištěná salda bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření dosahují podle posledního programu 0,7 % HDP za rok 2008 (a zvyšují schodek), prognóza útvarů Komise z podzimu 2009 uvádí pro roky 2008 a 2009 hodnotu 0,2 % HDP (a snižují schodek).

Zdroj:

Program stability (PS), prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 3.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 144/22 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 144/22

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému programu stability Slovinska na období 2009–2013

2010/C 144/05

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný program stability Slovinska na období 2009–2013. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný program stability Slovinska na období 2009–2013.

| (2) | V letech před krizí se Slovinsko těšilo solidnímu hospodářskému růstu poháněnému zvyšujícím se vývozem a investicemi. Rychlá expanze skončila v posledním čtvrtletí roku 2008, kdy bylo slovinské hospodářství tvrdě a dosti náhle zasaženo celosvětovou krizí, především prostřednictvím obchodních toků vzhledem k vysokému stupni otevřenosti Slovinska. Hospodářské zpomalení po fázi objevujících se rizik přehřátí a ztrát konkurenceschopnosti přináší určitou korekci hospodářství: od konce roku 2008 se postupně snižoval inflační diferenciál vůči eurozóně i vnější schodek, přičemž vnější schodek se v roce 2009 přiblížil rovnováze.
  V důsledku hospodářského útlumu spolu s opatřeními na podporu hospodářského oživení přijatými v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy (EERP) a silnou vnitřní dynamikou výdajů se slovinská rozpočtová pozice prudce zhoršila. Prudký nárůst schodku veřejných financí z 1,8 % HDP v roce 2008 na odhadovaných 5,7 % v roce 2009 vedl Radu dne 2. prosince 2009 k přijetí rozhodnutí o existenci nadměrného schodku v Slovinsku s lhůtou k jeho napravení do roku 2013. Kromě návratu ke zdravým veřejným financím, mj. prostřednictvím dalších reforem důchodového systému, jsou klíčovými úkoly pro slovinské hospodářství posílení jeho odolnosti a znovunabytí konkurenceschopnosti, aby dokázalo plně využít celosvětového hospodářského oživení. To vyžaduje lepší sladění vývoje mezd a produktivity a provádění strukturálních reforem. |
| --- | --- |

(2)

V letech před krizí se Slovinsko těšilo solidnímu hospodářskému růstu poháněnému zvyšujícím se vývozem a investicemi. Rychlá expanze skončila v posledním čtvrtletí roku 2008, kdy bylo slovinské hospodářství tvrdě a dosti náhle zasaženo celosvětovou krizí, především prostřednictvím obchodních toků vzhledem k vysokému stupni otevřenosti Slovinska. Hospodářské zpomalení po fázi objevujících se rizik přehřátí a ztrát konkurenceschopnosti přináší určitou korekci hospodářství: od konce roku 2008 se postupně snižoval inflační diferenciál vůči eurozóně i vnější schodek, přičemž vnější schodek se v roce 2009 přiblížil rovnováze.

V důsledku hospodářského útlumu spolu s opatřeními na podporu hospodářského oživení přijatými v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy (EERP) a silnou vnitřní dynamikou výdajů se slovinská rozpočtová pozice prudce zhoršila. Prudký nárůst schodku veřejných financí z 1,8 % HDP v roce 2008 na odhadovaných 5,7 % v roce 2009 vedl Radu dne 2. prosince 2009 k přijetí rozhodnutí o existenci nadměrného schodku v Slovinsku s lhůtou k jeho napravení do roku 2013. Kromě návratu ke zdravým veřejným financím, mj. prostřednictvím dalších reforem důchodového systému, jsou klíčovými úkoly pro slovinské hospodářství posílení jeho odolnosti a znovunabytí konkurenceschopnosti, aby dokázalo plně využít celosvětového hospodářského oživení. To vyžaduje lepší sladění vývoje mezd a produktivity a provádění strukturálních reforem.

| (3) | Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně byla ovlivněna také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů a rostoucí strukturální nezaměstnanosti rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Pro Slovinsko je zejména důležité zvýšit produktivitu a zastavit růst nákladů na jednotku pracovní síly, mimo jiné provedením reforem v oblasti inovací a výzkumu a trhu práce. |
| --- | --- |

(3)

Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně byla ovlivněna také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů a rostoucí strukturální nezaměstnanosti rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Pro Slovinsko je zejména důležité zvýšit produktivitu a zastavit růst nákladů na jednotku pracovní síly, mimo jiné provedením reforem v oblasti inovací a výzkumu a trhu práce.

| (4) | Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá, že po hodnotě – 7,3 % v roce 2009 (7,8 % podle odhadu statistického úřadu vydaného dne 1. března 2010) se reálný HDP v roce 2010 vrátí ke kladnému růstu ve výši 0,9 % a ve zbývající části programového období zrychlí na průměrné tempo 3,2 %.
  Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se zdá, že tento scénář vychází z realistických předpokladů růstu do roku 2011 a z příznivých předpokladů růstu v následujících letech. Předpokládaný pokles zaměstnanosti a odpovídající zvýšení míry nezaměstnanosti by se mohly ukázat horšími, než se očekávalo, po i) postupném ukončení dočasných režimů podpory trhu práce, nebude-li v případě potřeby doprovázeno politikami aktivace a odborné přípravy, které podpoří přerozdělení pracovních míst a rekvalifikaci pracovníků, a ii) plánovaném postupném zvyšování minimální mzdy v letech 2010 až 2012. Projekce inflace v programu se jeví reálně. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá, že po hodnotě – 7,3 % v roce 2009 (7,8 % podle odhadu statistického úřadu vydaného dne 1. března 2010) se reálný HDP v roce 2010 vrátí ke kladnému růstu ve výši 0,9 % a ve zbývající části programového období zrychlí na průměrné tempo 3,2 %.

Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se zdá, že tento scénář vychází z realistických předpokladů růstu do roku 2011 a z příznivých předpokladů růstu v následujících letech. Předpokládaný pokles zaměstnanosti a odpovídající zvýšení míry nezaměstnanosti by se mohly ukázat horšími, než se očekávalo, po i) postupném ukončení dočasných režimů podpory trhu práce, nebude-li v případě potřeby doprovázeno politikami aktivace a odborné přípravy, které podpoří přerozdělení pracovních míst a rekvalifikaci pracovníků, a ii) plánovaném postupném zvyšování minimální mzdy v letech 2010 až 2012. Projekce inflace v programu se jeví reálně.

| (5) | Podle odhadu v programu se schodek veřejných financí zvýšil z 1,8 % HDP v roce 2008 na 5,7 % v roce 2009 Zatímco výdaje na úroky zůstaly podle projekcí v poměru k HDP v podstatě stabilní, primární saldo se značně zhoršilo. Jak je uvedeno výše, je to důsledek působení automatických stabilizátorů, silné vnitřní dynamiky sociálních transferů, mzdových nákladů ve veřejném sektoru a různých diskrečních opatření, včetně opatření přijatých v reakci na krizi, která činí asi 1,5 % HDP a která vláda přijala v souladu s EERP. Podle programu se plánuje, že fiskální politika se v roce 2010 stane mírně, a poté výrazněji restriktivní v souladu se strategií ústupu od fiskální angažovanosti prosazovanou Radou a s ohledem na nápravu nadměrného schodku do roku 2013. |
| --- | --- |

(5)

Podle odhadu v programu se schodek veřejných financí zvýšil z 1,8 % HDP v roce 2008 na 5,7 % v roce 2009 Zatímco výdaje na úroky zůstaly podle projekcí v poměru k HDP v podstatě stabilní, primární saldo se značně zhoršilo. Jak je uvedeno výše, je to důsledek působení automatických stabilizátorů, silné vnitřní dynamiky sociálních transferů, mzdových nákladů ve veřejném sektoru a různých diskrečních opatření, včetně opatření přijatých v reakci na krizi, která činí asi 1,5 % HDP a která vláda přijala v souladu s EERP. Podle programu se plánuje, že fiskální politika se v roce 2010 stane mírně, a poté výrazněji restriktivní v souladu se strategií ústupu od fiskální angažovanosti prosazovanou Radou a s ohledem na nápravu nadměrného schodku do roku 2013.

| (6) | Na rok 2010 program plánuje, že se schodek veřejných financí stabilizuje na 5,7 % HDP. Vzhledem ke strmému nárůstu úrokového zatížení se má cílový primární schodek snížit o 0,7 procentního bodu těsně pod 4 % HDP. Ve své současné podobě je rozpočtová strategie v roce 2010 v podstatě v souladu s doporučením podle čl. 126 odst. 7 přijatým Radou dne 2. prosince 2009 k provádění konsolidačních opatření v roce 2010, jak bylo naplánováno.
  Diskreční opatření na straně příjmů – konkrétně další snížení sazby daně z příjmů právnických osob a další sleva na dani pro sociálně zranitelné osoby na jedné straně a další zvýšení sazeb spotřební daně a revidovaná daň z emisí CO2 (která ještě musí být specifikována a přijata) na straně druhé – mají na rozpočet v podstatě neutrální dopad. Nicméně podle projekcí se příjmy mají zvýšit o 0,8 procentního bodu HDP v porovnání s odhadovaným výsledkem za rok 2009 díky předpokládanému růstu příjmů z nepřímých daní (3) a mírnému zvýšení „jiných“ příjmů. Plánovaná opatření na straně výdajů pro rok 2010 – včetně dalšího odložení zvýšení mezd ve veřejném sektoru, méně velkorysých pravidel valorizace sazeb sociálních dávek, včetně důchodů, a nižších kapitálových transferů – by měla přinést úspory ve výši asi 1,25 % HDP v porovnání se scénářem nezměněné politiky, ale vzhledem k silné vnitřní dynamice výdajů se přesto plánuje, že poměr primárních výdajů k HDP v roce 2010 mírně vzroste. V kontextu toho se strukturální saldo, tedy cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření vypočítané podle společně dohodnuté metodiky, v roce 2009 zhoršilo o 0,25 procentního bodu HDP a mělo by se zlepšovat pouze mírně, o 0,25 procentního bodu HDP. |
| --- | --- |

(6)

Na rok 2010 program plánuje, že se schodek veřejných financí stabilizuje na 5,7 % HDP. Vzhledem ke strmému nárůstu úrokového zatížení se má cílový primární schodek snížit o 0,7 procentního bodu těsně pod 4 % HDP. Ve své současné podobě je rozpočtová strategie v roce 2010 v podstatě v souladu s doporučením podle čl. 126 odst. 7 přijatým Radou dne 2. prosince 2009 k provádění konsolidačních opatření v roce 2010, jak bylo naplánováno.

Diskreční opatření na straně příjmů – konkrétně další snížení sazby daně z příjmů právnických osob a další sleva na dani pro sociálně zranitelné osoby na jedné straně a další zvýšení sazeb spotřební daně a revidovaná daň z emisí CO2 (která ještě musí být specifikována a přijata) na straně druhé – mají na rozpočet v podstatě neutrální dopad. Nicméně podle projekcí se příjmy mají zvýšit o 0,8 procentního bodu HDP v porovnání s odhadovaným výsledkem za rok 2009 díky předpokládanému růstu příjmů z nepřímých daní (3) a mírnému zvýšení „jiných“ příjmů. Plánovaná opatření na straně výdajů pro rok 2010 – včetně dalšího odložení zvýšení mezd ve veřejném sektoru, méně velkorysých pravidel valorizace sazeb sociálních dávek, včetně důchodů, a nižších kapitálových transferů – by měla přinést úspory ve výši asi 1,25 % HDP v porovnání se scénářem nezměněné politiky, ale vzhledem k silné vnitřní dynamice výdajů se přesto plánuje, že poměr primárních výdajů k HDP v roce 2010 mírně vzroste. V kontextu toho se strukturální saldo, tedy cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření vypočítané podle společně dohodnuté metodiky, v roce 2009 zhoršilo o 0,25 procentního bodu HDP a mělo by se zlepšovat pouze mírně, o 0,25 procentního bodu HDP.

| (7) | Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie programu je snížit schodek do roku 2013 pod referenční hodnotu schodku 3 % HDP v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 s cílovým schodkem stanoveným pro rok 2011 na 4,2 %, pro rok 2012 na 3,1 % a pro rok 2013 na 1,6 % HDP. Střednědobá konsolidační strategie se opírá o rozsáhlé omezení primárních výdajů. Program uvádí náznaky rozsáhlých opatření, která mají tuto strategii podpořit, ale ještě musí být plně specifikována a přijata. Vycházejí z lepší účinnosti veřejného sektoru a racionalizace poskytování veřejných služeb a sociální ochrany. Kromě toho rozpočtové projekce v programu zahrnují úplné ukončení dočasných stimulačních opatření poté, co od nich začne být v roce 2010 postupně upouštěno.
  Na období 2010–2013 se plánuje průměrné roční strukturální zlepšení v hodnotě o něco nižší než 0,75 procentního bodu HDP, což je v podstatě v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7. Korekce je v uvedeném období rozdělena nerovnoměrně, restriktivní orientace fiskální politiky se soustředí do let 2011 a 2013. Program potvrzuje střednědobý cíl pro rozpočtovou pozici Slovinska v podobě strukturálního schodku ve výši 1 % HDP, jak bylo původně stanoveno v roce 2005. S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu tento střednědobý cíl zjevně nebere dostatečně v úvahu implicitní závazky související se stárnutím obyvatelstva, přestože dluh je pod referenční hodnotou 60 % HDP. Ze strukturálních sald, která odpovídají cílovým schodkům v programu, vyplývá, že střednědobého cíle nebude v programovém období dosaženo. |
| --- | --- |

(7)

Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie programu je snížit schodek do roku 2013 pod referenční hodnotu schodku 3 % HDP v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 s cílovým schodkem stanoveným pro rok 2011 na 4,2 %, pro rok 2012 na 3,1 % a pro rok 2013 na 1,6 % HDP. Střednědobá konsolidační strategie se opírá o rozsáhlé omezení primárních výdajů. Program uvádí náznaky rozsáhlých opatření, která mají tuto strategii podpořit, ale ještě musí být plně specifikována a přijata. Vycházejí z lepší účinnosti veřejného sektoru a racionalizace poskytování veřejných služeb a sociální ochrany. Kromě toho rozpočtové projekce v programu zahrnují úplné ukončení dočasných stimulačních opatření poté, co od nich začne být v roce 2010 postupně upouštěno.

Na období 2010–2013 se plánuje průměrné roční strukturální zlepšení v hodnotě o něco nižší než 0,75 procentního bodu HDP, což je v podstatě v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7. Korekce je v uvedeném období rozdělena nerovnoměrně, restriktivní orientace fiskální politiky se soustředí do let 2011 a 2013. Program potvrzuje střednědobý cíl pro rozpočtovou pozici Slovinska v podobě strukturálního schodku ve výši 1 % HDP, jak bylo původně stanoveno v roce 2005. S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu tento střednědobý cíl zjevně nebere dostatečně v úvahu implicitní závazky související se stárnutím obyvatelstva, přestože dluh je pod referenční hodnotou 60 % HDP. Ze strukturálních sald, která odpovídají cílovým schodkům v programu, vyplývá, že střednědobého cíle nebude v programovém období dosaženo.

| (8) | Rozpočtové výsledky by mohly být horší, než program plánuje, a tato možnost se v průběhu programového období zvyšuje. Předpokládaný podstatný nárůst nepřímých daní v roce 2010 se zdá být pouze částečně podložen opatřeními v programu a vzhledem k nevýraznému výhledu soukromé spotřeby se jeví optimistický. Výsledky růstu výdajů v uplynulých letech překročily plánované hodnoty a tato situace by se mohla opakovat. Od roku 2011 hrozí větší riziko překročení plánovaných výdajů, jelikož ještě nebyla plně specifikována nebo přijata základní opatření, a u některých z nich lze předpokládat, že budou podléhat výsledku jednání se sociálními partnery. Rozsah plánovaného omezení výdajů by měl být navíc vnímán v kontextu silné vnitřní dynamiky výdajů v posledních letech, zvlášť u mzdových nákladů a sociálních transferů (včetně důchodů), přičemž obě tyto oblasti mají podle plánů značně přispět ke snížení schodku. Předpokládaný značný pokles kapitálových výdajů v programovém období má zohlednit větší využívání strukturálních fondů EU, což může být s ohledem na mezery v absorpční schopnosti náročné. Rizika na straně příjmů se týkají příznivého makroekonomického scénáře po roce 2011. |
| --- | --- |

(8)

Rozpočtové výsledky by mohly být horší, než program plánuje, a tato možnost se v průběhu programového období zvyšuje. Předpokládaný podstatný nárůst nepřímých daní v roce 2010 se zdá být pouze částečně podložen opatřeními v programu a vzhledem k nevýraznému výhledu soukromé spotřeby se jeví optimistický. Výsledky růstu výdajů v uplynulých letech překročily plánované hodnoty a tato situace by se mohla opakovat. Od roku 2011 hrozí větší riziko překročení plánovaných výdajů, jelikož ještě nebyla plně specifikována nebo přijata základní opatření, a u některých z nich lze předpokládat, že budou podléhat výsledku jednání se sociálními partnery. Rozsah plánovaného omezení výdajů by měl být navíc vnímán v kontextu silné vnitřní dynamiky výdajů v posledních letech, zvlášť u mzdových nákladů a sociálních transferů (včetně důchodů), přičemž obě tyto oblasti mají podle plánů značně přispět ke snížení schodku. Předpokládaný značný pokles kapitálových výdajů v programovém období má zohlednit větší využívání strukturálních fondů EU, což může být s ohledem na mezery v absorpční schopnosti náročné. Rizika na straně příjmů se týkají příznivého makroekonomického scénáře po roce 2011.

| (9) | Program odhaduje, že se hrubý veřejný dluh značně zvýšil z 22,5 % HDP v roce 2008 na 34,4 % HDP v roce 2009 (podle nižšího údaje o nominálním HDP v odhadu statistického úřadu vydaném dne 1. března 2010 by hrubý dluh za rok 2009 mohl být asi o 1 procentní bod HDP vyšší). K tomuto nárůstu přispívá především zvýšení primárního schodku a výrazná vnitřní dynamika dluhu odrážející rekapitalizaci a operace týkající se likvidity na podporu finančního sektoru. Podle projekcí má poměr dluhu k HDP zůstat po celé programové období pod referenční hodnotou podle Smlouvy, ale do roku 2012 se má zvýšit o více než 8 procentních bodů téměř na 43 % HDP především s ohledem na primární schodky a zlepšující se výhled nominálního HDP a v roce 2013 má zaznamenat mírný pokles způsobený návratem na pozici primárního přebytku. S ohledem na nepříznivá rizika ohrožující rozpočtové cíle zhoršovaná nejistotou ohledně vnitřní dynamiky dluhu v důsledku podpory finančního sektoru by vývoj míry zadlužení mohl být méně příznivý, než jak se předpokládá v programu. |
| --- | --- |

(9)

Program odhaduje, že se hrubý veřejný dluh značně zvýšil z 22,5 % HDP v roce 2008 na 34,4 % HDP v roce 2009 (podle nižšího údaje o nominálním HDP v odhadu statistického úřadu vydaném dne 1. března 2010 by hrubý dluh za rok 2009 mohl být asi o 1 procentní bod HDP vyšší). K tomuto nárůstu přispívá především zvýšení primárního schodku a výrazná vnitřní dynamika dluhu odrážející rekapitalizaci a operace týkající se likvidity na podporu finančního sektoru. Podle projekcí má poměr dluhu k HDP zůstat po celé programové období pod referenční hodnotou podle Smlouvy, ale do roku 2012 se má zvýšit o více než 8 procentních bodů téměř na 43 % HDP především s ohledem na primární schodky a zlepšující se výhled nominálního HDP a v roce 2013 má zaznamenat mírný pokles způsobený návratem na pozici primárního přebytku. S ohledem na nepříznivá rizika ohrožující rozpočtové cíle zhoršovaná nejistotou ohledně vnitřní dynamiky dluhu v důsledku podpory finančního sektoru by vývoj míry zadlužení mohl být méně příznivý, než jak se předpokládá v programu.

| (10) | Střednědobé projekce vývoje dluhu, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že by rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, na několik let poměr dluhu k HDP stabilizovala, ale nezabránila by opětnému nástupu mírně vzestupného trendu kolem roku 2020. |
| --- | --- |

(10)

Střednědobé projekce vývoje dluhu, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že by rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, na několik let poměr dluhu k HDP stabilizovala, ale nezabránila by opětnému nástupu mírně vzestupného trendu kolem roku 2020.

| (11) | Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je výrazně vyšší než průměr EU, což je především způsobeno relativně značným nárůstem výdajů na důchody v poměru k HDP v průběhu nadcházejících desetiletí. Rozpočtová pozice v roce 2009, jak odhaduje program, dále zhoršuje rozpočtový dopad stárnutí obyvatelstva na mezeru udržitelnosti.
  Zajištění primárních přebytků ve střednědobém horizontu a provádění strukturálních reforem, rovněž s cílem omezit značně zvýšené výdaje spojené se stárnutím obyvatelstva, by přispělo ke snížení rizik udržitelnosti veřejných financí, která byla ve zprávě Komise o udržitelnosti z roku 2009 (4) hodnocena jako vysoká. Strukturální reformy by mohly výhodně stavět na plánované dvoufázové důchodové reformě, která je předložena ve vládní strategii ústupu od fiskální angažovanosti na období 2010–2013 přijaté v únoru roku 2010. |
| --- | --- |

(11)

Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je výrazně vyšší než průměr EU, což je především způsobeno relativně značným nárůstem výdajů na důchody v poměru k HDP v průběhu nadcházejících desetiletí. Rozpočtová pozice v roce 2009, jak odhaduje program, dále zhoršuje rozpočtový dopad stárnutí obyvatelstva na mezeru udržitelnosti.

Zajištění primárních přebytků ve střednědobém horizontu a provádění strukturálních reforem, rovněž s cílem omezit značně zvýšené výdaje spojené se stárnutím obyvatelstva, by přispělo ke snížení rizik udržitelnosti veřejných financí, která byla ve zprávě Komise o udržitelnosti z roku 2009 (4) hodnocena jako vysoká. Strukturální reformy by mohly výhodně stavět na plánované dvoufázové důchodové reformě, která je předložena ve vládní strategii ústupu od fiskální angažovanosti na období 2010–2013 přijaté v únoru roku 2010.

| (12) | Přijetí dvouletých klouzavých rozpočtů ústředních vládních institucí a strop celkového dluhu místních vládních institucí jsou ustálenými kladnými rysy slovinského fiskálního rámce. Přesto existuje prostor pro zlepšení fiskálního řízení. Například slabou stránkou dvouletých klouzavých rozpočtů je skutečnost, že cíle stanovené pro druhý rok podléhají revizím v rozpočtu na následující rok. Provádění rozpočtu v letech 2006–2008 a do jisté míry i v roce 2009 navíc vykazuje určité riziko překročení plánovaných výdajů. V roce 2009 byla ve Slovinsku zavedena opatření na posílení fiskálního rámce – tj. sestavování rozpočtu podle výsledků a zřízení nezávislé fiskální rady – a další se plánují, konkrétně zlepšení rozpočtového účetnictví a zavedení fiskálního pravidla. Budou-li tyto iniciativy důsledně prováděny, mohly by pomoci podpořit plánovanou fiskální konsolidaci. |
| --- | --- |

(12)

Přijetí dvouletých klouzavých rozpočtů ústředních vládních institucí a strop celkového dluhu místních vládních institucí jsou ustálenými kladnými rysy slovinského fiskálního rámce. Přesto existuje prostor pro zlepšení fiskálního řízení. Například slabou stránkou dvouletých klouzavých rozpočtů je skutečnost, že cíle stanovené pro druhý rok podléhají revizím v rozpočtu na následující rok. Provádění rozpočtu v letech 2006–2008 a do jisté míry i v roce 2009 navíc vykazuje určité riziko překročení plánovaných výdajů. V roce 2009 byla ve Slovinsku zavedena opatření na posílení fiskálního rámce – tj. sestavování rozpočtu podle výsledků a zřízení nezávislé fiskální rady – a další se plánují, konkrétně zlepšení rozpočtového účetnictví a zavedení fiskálního pravidla. Budou-li tyto iniciativy důsledně prováděny, mohly by pomoci podpořit plánovanou fiskální konsolidaci.

| (13) | Úprava založená na straně výdajů stanovená v aktualizaci programu se opírá o lepší účinnost veřejného sektoru a o racionalizaci poskytování veřejných služeb a sociální ochrany. Při snaze omezit růst výdajů bez ohrožení úrovně poskytovaných služeb je zvlášť důležité zvýšení účinnosti výdajů.
  Za tímto účelem se plánuje řada iniciativ, například sjednocený informační systém a jediné kontaktní místo pro sociální transfery a nové vymezení norem pro veřejné služby s ohledem na aspekty kvality, možná s vyšším spolufinancováním ze strany uživatelů. Program předpokládá, že společně s postupným hospodářským oživením povedou tyto inovace od roku 2011 k poklesu poměru sociálních výdajů k HDP. Na straně příjmů měla daňová reforma z roku 2006, která postupně snížila sazby daní z příjmů fyzických i právnických osob, pozvolna utlumila odvody zaměstnavatele z mezd a zavedla slevy na dani v souvislosti s investicemi, posílit pobídky pro stranu nabídky práce a podnítit tvorbu kapitálu. Další sleva na dani pro osoby s nízkými mzdami byla zavedena s rozpočtem na rok 2010. Tyto změny jsou částečně financovány zvýšením spotřebních daní, přičemž program oznamuje další nárůst, a tak se daňové zatížení postupně přesouvá z příjmů, zejména osob s nízkými příjmy, na nepřímé daně. Další iniciativy v oblasti zdanění se týkají nových ustanovení na podporu boje proti daňovým únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem, která mají zlepšit výběr daní. |
| --- | --- |

(13)

Úprava založená na straně výdajů stanovená v aktualizaci programu se opírá o lepší účinnost veřejného sektoru a o racionalizaci poskytování veřejných služeb a sociální ochrany. Při snaze omezit růst výdajů bez ohrožení úrovně poskytovaných služeb je zvlášť důležité zvýšení účinnosti výdajů.

Za tímto účelem se plánuje řada iniciativ, například sjednocený informační systém a jediné kontaktní místo pro sociální transfery a nové vymezení norem pro veřejné služby s ohledem na aspekty kvality, možná s vyšším spolufinancováním ze strany uživatelů. Program předpokládá, že společně s postupným hospodářským oživením povedou tyto inovace od roku 2011 k poklesu poměru sociálních výdajů k HDP. Na straně příjmů měla daňová reforma z roku 2006, která postupně snížila sazby daní z příjmů fyzických i právnických osob, pozvolna utlumila odvody zaměstnavatele z mezd a zavedla slevy na dani v souvislosti s investicemi, posílit pobídky pro stranu nabídky práce a podnítit tvorbu kapitálu. Další sleva na dani pro osoby s nízkými mzdami byla zavedena s rozpočtem na rok 2010. Tyto změny jsou částečně financovány zvýšením spotřebních daní, přičemž program oznamuje další nárůst, a tak se daňové zatížení postupně přesouvá z příjmů, zejména osob s nízkými příjmy, na nepřímé daně. Další iniciativy v oblasti zdanění se týkají nových ustanovení na podporu boje proti daňovým únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem, která mají zlepšit výběr daní.

| (14) | Celkově je v roce 2010 rozpočtová strategie stanovená v programu do značné míry v souladu s doporučeními Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009. Od roku 2011 nemusí být rozpočtová strategie s ohledem na rizika uvedená výše s těmito doporučeními zcela v souladu. Zejména je třeba plně specifikovat, přijmout a provést rozsáhlá konsolidační opatření na období 2011–2013 a bylo by zapotřebí posílit konsolidační plány na celé období, aby si dokázaly poradit s riziky, která plynou z méně příznivého růstu HDP a z odchylek na straně výdajů nebo příjmů. Toto posílení by také bylo zjevně odůvodněné vzhledem k výše uvedenému riziku ohrožujícímu dlouhodobou udržitelnost. S ohledem na rizika může průměrné fiskální úsilí v období 2010–2013 zaostat za 0,75 procentního bodu HDP, jak doporučuje Rada. |
| --- | --- |

(14)

Celkově je v roce 2010 rozpočtová strategie stanovená v programu do značné míry v souladu s doporučeními Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009. Od roku 2011 nemusí být rozpočtová strategie s ohledem na rizika uvedená výše s těmito doporučeními zcela v souladu. Zejména je třeba plně specifikovat, přijmout a provést rozsáhlá konsolidační opatření na období 2011–2013 a bylo by zapotřebí posílit konsolidační plány na celé období, aby si dokázaly poradit s riziky, která plynou z méně příznivého růstu HDP a z odchylek na straně výdajů nebo příjmů. Toto posílení by také bylo zjevně odůvodněné vzhledem k výše uvedenému riziku ohrožujícímu dlouhodobou udržitelnost. S ohledem na rizika může průměrné fiskální úsilí v období 2010–2013 zaostat za 0,75 procentního bodu HDP, jak doporučuje Rada.

| (15) | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje určité nedostatky u povinných i nepovinných údajů (5). Ve svých doporučeních podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009 s cílem odstranit nadměrný schodek Rada Slovinsko také vyzvala, aby podávalo zprávy o pokroku při provádění doporučení Rady v rámci samostatné kapitoly aktualizací programů stability. Slovinsko toto doporučení v podstatě dodrželo. |
| --- | --- |

(15)

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje určité nedostatky u povinných i nepovinných údajů (5). Ve svých doporučeních podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009 s cílem odstranit nadměrný schodek Rada Slovinsko také vyzvala, aby podávalo zprávy o pokroku při provádění doporučení Rady v rámci samostatné kapitoly aktualizací programů stability. Slovinsko toto doporučení v podstatě dodrželo.

Celkový závěr zní, že podle plánů v programu se poměr schodku veřejných financí k HDP v roce 2010 stabilizuje na 5,7 % HDP a poté díky konsolidačnímu úsilí založenému na výdajích a zaměřenému spíše na konec období postupně klesne až na hodnotu hluboko pod 3 % HDP v roce 2013, tedy ve lhůtě pro odstranění nadměrného schodku stanovené Radou. Poměr hrubého dluhu k HDP se má z 34,4 % HDP v roce 2009 dále zvyšovat až do roku 2011, pak se v podstatě stabilizuje přibližně na 42 % HDP. Poměry schodku a dluhu k HDP by se v programovém období mohly ukázat vyšší, než je naplánováno. Tato možnost se časem zvyšuje a souvisí s: i) optimistickými projekcemi příjmů v roce 2010 následovanými příznivými předpoklady růstu po roce 2011; ii) možným překročením plánovaných výdajů s ohledem na rozsah plánovaného omezení výdajů spojený se zvláště silnou dynamikou mzdových nákladů a sociálních transferů, včetně důchodů, pozorovanou v posledních letech a iii) skutečností, že opatření na omezení výdajů ještě nebyla plně specifikována a přijata, přičemž některá z nich stále závisí na výsledku jednání se sociálními partnery. Na podporu plánovaného omezení růstu výdajů nicméně vláda přijímá opatření na posílení kontroly výdajů a fiskálního rámce. Navíc by za týmž účelem měly fungovat plánované iniciativy ke zvýšení účinnosti veřejného sektoru a k racionalizaci poskytování veřejných služeb a sociální ochrany.

I když důsledné provádění plánované fiskální konsolidace v plném rozsahu s sebou přinese návrat k primárnímu přebytku do roku 2013, zůstávají vysoká rizika, pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Řešit tato rizika by umožnilo stanovení ambicióznějšího střednědobého cíle a přijetí a provedení ohlašované změny valorizace a další důchodové reformy zaměřené na omezení podstatného nárůstu výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva. Uvedená reforma by mohla výhodně stavět na plánované dvoufázové důchodové reformě. Kromě návratu ke zdravým veřejným financím jsou klíčovými úkoly pro slovinské hospodářství posílení jeho odolnosti a znovunabytí konkurenceschopnosti, aby dokázalo plně využít celosvětového hospodářského oživení. To vyžaduje lepší sladění vývoje mezd a produktivity a provádění strukturálních reforem.

S ohledem na výše uvedené hodnocení a na doporučení podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU ze dne 2. prosince 2009 se Slovinsko vyzývá, aby:

| i) | v roce 2010 nekompromisně provádělo plánovaná konsolidační opatření a do roku 2013 snížilo schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP, jak bylo naplánováno, tím, že plně specifikuje, přijme a provede uvedená opatření na snížení výdajů v souladu s ročním fiskálním úsilím, které doporučuje Rada na základě čl. 126 odst. 7, a zároveň bude připraveno přijmout další konsolidační opatření v případě, že se naplní rizika spojená se skutečností, že makroekonomický scénář programu je příznivější než scénář, o který se opírá doporučení podle čl. 126 odst. 7; |
| --- | --- |

i)

v roce 2010 nekompromisně provádělo plánovaná konsolidační opatření a do roku 2013 snížilo schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP, jak bylo naplánováno, tím, že plně specifikuje, přijme a provede uvedená opatření na snížení výdajů v souladu s ročním fiskálním úsilím, které doporučuje Rada na základě čl. 126 odst. 7, a zároveň bude připraveno přijmout další konsolidační opatření v případě, že se naplní rizika spojená se skutečností, že makroekonomický scénář programu je příznivější než scénář, o který se opírá doporučení podle čl. 126 odst. 7;

| ii) | usilovalo o zlepšení kontroly výdajů a o vynutitelnost víceletých rozpočtových plánů a zlepšilo účinnost a účelnost veřejných výdajů; |
| --- | --- |

ii)

usilovalo o zlepšení kontroly výdajů a o vynutitelnost víceletých rozpočtových plánů a zlepšilo účinnost a účelnost veřejných výdajů;

| iii) | s ohledem na výrazné předpokládané zvýšení výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva dále reformovalo důchodový systém a stanovilo ambicióznější střednědobý cíl, který dostatečně zohledňuje implicitní závazky spojené se stárnutím obyvatelstva. |
| --- | --- |

iii)

s ohledem na výrazné předpokládané zvýšení výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva dále reformovalo důchodový systém a stanovilo ambicióznější střednědobý cíl, který dostatečně zohledňuje implicitní závazky spojené se stárnutím obyvatelstva.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS leden 2010 | 3,5 | –7,3 | 0,9 | 2,5 | 3,7 | 3,5 |
| KOM listopad 2009 | 3,5 | –7,4 | 1,3 | 2,0 | neuv. | neuv. |
| PS duben 2009 | 3,5 | –4,0 | 1,0 | 2,7 | neuv. | neuv. |
| Inflace HISC
  (v %) | PS leden 2010
   (9) | 5,7 | 1,0 | 1,5 | 2,5 | 2,7 | 2,7 |
| KOM listopad 2009 | 5,5 | 0,9 | 1,7 | 2,0 | neuv. | neuv. |
| PS duben 2009 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| Mezera výstupu (6)

  (% potenciálního HDP) | PS leden 2010 | 5,7 | –3,4 | –3,9 | –3,2 | –1,5 | 0,1 |
| KOM listopad 2009 (7) | 5,7 | –3,3 | –3,3 | –2,8 | neuv. | neuv. |
| PS duben 2009 | 4,4 | –2,3 | –3,5 | –3,1 | neuv. | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (% HDP) | PS leden 2010 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| KOM listopad 2009 | –6,0 | –0,7 | –0,1 | –0,5 | neuv. | neuv. |
| PS duben 2009 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| Veřejné příjmy
  (% HDP) | PS leden 2010 | 42,4 | 42,4 | 43,2 | 42,9 | 42,7 | 42,5 |
| KOM listopad 2009 | 42,4 | 43,2 | 43,2 | 42,9 | neuv. | neuv. |
| PS duben 2009 | 42,7 | 41,9 | 42,4 | 42,4 | neuv. | neuv. |
| Veřejné výdaje
  (% HDP) | PS leden 2010 | 44,2 | 48,1 | 48,9 | 47,1 | 45,9 | 44,2 |
| KOM listopad 2009 | 44,2 | 49,5 | 50,2 | 49,9 | neuv. | neuv. |
| PS duben 2009 | 43,6 | 47,1 | 46,4 | 45,8 | neuv. | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | PS leden 2010 | –1,8 | –5,7 | –5,7 | –4,2 | –3,1 | –1,6 |
| KOM listopad 2009 | –1,8 | –6,3 | –7,0 | –6,9 | neuv. | neuv. |
| PS duben 2009 | –0,9 | –5,1 | –3,9 | –3,4 | neuv. | neuv. |
| Primární saldo
  (% HDP) | PS leden 2010 | –0,7 | –4,6 | –3,9 | –2,3 | –1,1 | 0,4 |
| KOM listopad 2009 | –0,7 | –4,8 | –5,1 | –4,9 | neuv. | neuv. |
| PS duben 2009 | 0,2 | –3,6 | –2,2 | –1,6 | neuv. | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (6)

  (% HDP) | PS leden 2010 | –4,3 | –4,2 | –4,0 | –2,8 | –2,4 | –1,6 |
| KOM listopad 2009 | –4,5 | –4,8 | –5,4 | –5,6 | neuv. | neuv. |
| PS duben 2009 | –2,9 | –4,1 | –2,3 | –2,0 | neuv. | neuv. |
| Strukturální saldo (8)

  (% HDP) | PS leden 2010 | –4,3 | –4,2 | –4,0 | –2,8 | –2,4 | –1,6 |
| KOM listopad 2009 | –4,5 | –4,7 | –5,4 | –5,6 | neuv. | neuv. |
| PS duben 2009 | –2,9 | –4,1 | –2,3 | –2,0 | neuv. | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | PS leden 2010 | neuv. | 34,4 | 39,6 | 42,0 | 42,7 | 42,1 |
| KOM listopad 2009 | 22,5 | 35,1 | 42,8 | 48,2 | neuv. | neuv. |
| PS duben 2009 | 22,8 | 30,5 | 34,1 | 36,3 | neuv. | neuv. |
| Program stability (PS); prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Reálný HDP

(změna v %)

PS leden 2010

3,5

–7,3

0,9

2,5

3,7

3,5

KOM listopad 2009

3,5

–7,4

1,3

2,0

neuv.

neuv.

PS duben 2009

3,5

–4,0

1,0

2,7

neuv.

neuv.

Inflace HISC

(v %)

PS leden 2010
   (9)

5,7

1,0

1,5

2,5

2,7

2,7

KOM listopad 2009

5,5

0,9

1,7

2,0

neuv.

neuv.

PS duben 2009

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

Mezera výstupu (6)

(% potenciálního HDP)

PS leden 2010

5,7

–3,4

–3,9

–3,2

–1,5

0,1

KOM listopad 2009 (7)

5,7

–3,3

–3,3

–2,8

neuv.

neuv.

PS duben 2009

4,4

–2,3

–3,5

–3,1

neuv.

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(% HDP)

PS leden 2010

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

KOM listopad 2009

–6,0

–0,7

–0,1

–0,5

neuv.

neuv.

PS duben 2009

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

Veřejné příjmy

(% HDP)

PS leden 2010

42,4

42,4

43,2

42,9

42,7

42,5

KOM listopad 2009

42,4

43,2

43,2

42,9

neuv.

neuv.

PS duben 2009

42,7

41,9

42,4

42,4

neuv.

neuv.

Veřejné výdaje

(% HDP)

PS leden 2010

44,2

48,1

48,9

47,1

45,9

44,2

KOM listopad 2009

44,2

49,5

50,2

49,9

neuv.

neuv.

PS duben 2009

43,6

47,1

46,4

45,8

neuv.

neuv.

Saldo veřejných financí

(% HDP)

PS leden 2010

–1,8

–5,7

–5,7

–4,2

–3,1

–1,6

KOM listopad 2009

–1,8

–6,3

–7,0

–6,9

neuv.

neuv.

PS duben 2009

–0,9

–5,1

–3,9

–3,4

neuv.

neuv.

Primární saldo

(% HDP)

PS leden 2010

–0,7

–4,6

–3,9

–2,3

–1,1

0,4

KOM listopad 2009

–0,7

–4,8

–5,1

–4,9

neuv.

neuv.

PS duben 2009

0,2

–3,6

–2,2

–1,6

neuv.

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (6)

(% HDP)

PS leden 2010

–4,3

–4,2

–4,0

–2,8

–2,4

–1,6

KOM listopad 2009

–4,5

–4,8

–5,4

–5,6

neuv.

neuv.

PS duben 2009

–2,9

–4,1

–2,3

–2,0

neuv.

neuv.

Strukturální saldo (8)

(% HDP)

PS leden 2010

–4,3

–4,2

–4,0

–2,8

–2,4

–1,6

KOM listopad 2009

–4,5

–4,7

–5,4

–5,6

neuv.

neuv.

PS duben 2009

–2,9

–4,1

–2,3

–2,0

neuv.

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

PS leden 2010

neuv.

34,4

39,6

42,0

42,7

42,1

KOM listopad 2009

22,5

35,1

42,8

48,2

neuv.

neuv.

PS duben 2009

22,8

30,5

34,1

36,3

neuv.

neuv.

Program stability (PS); prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese: http://ec.europa.eu/environment/etap/index_cs.htm

(2)  Toto hodnocení vychází zejména z prognózy útvarů Komise z podzimu 2009, bere však v úvahu i další informace, jež jsou od uvedené doby k dispozici.

(3)  Podle rozpočtu na rok 2010 a 2011 dojde u spotřebních daní uplatňovaných u energetických produktů ke zlepšení situace vzhledem k růstu objemu prodaných minerálních olejů a příjmy z DPH by se zvýšily o nižší vratky DPH v souvislosti s rokem 2009.

(4)  V závěrech Rady ze dne 10. listopadu 2009 o udržitelnosti veřejných financí „Rada vyzývá členské státy, aby ve svých budoucích programech stability a konvergenčních programech zaměřily pozornost na strategie orientované na udržitelnost“, a dále „vyzývá Komisi spolu s Výborem pro hospodářskou politiku a Hospodářským a finančním výborem, aby dále vyvíjely metodiku hodnocení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jež by měla být včas k dispozici pro účely nadcházející zprávy o udržitelnosti“, která se plánuje na rok 2012.

(5)  Zejména nejsou poskytnuty údaje o čistých půjčkách/úvěrech vůči zbytku světa.

(6)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(7)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2008–2011 ve výši 3,3 %, 1,2 %, 1,2 % a 1,4 %.

(8)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření jsou podle posledního programu nulová a podle prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2009 dosahují za rok 2009 0,1 % HDP (a zvyšují schodek).

(9)  Místo projekcí inflace HISC jde o údaje pro inflaci měřenou indexem spotřebitelských cen.

Zdroj:

Program stability (PS); prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 3.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 144/27 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 144/27

---

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(Text s významem pro EHP)

2010/C 144/06

| Datum přijetí rozhodnutí | 27.1.2010 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní pomoci | NN 65/09 |
| Členský stát | Spojené království |
| Region | Northern Ireland |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | City of Derry Airport – Additional costs |
| Právní základ | Articles 17(1) and 24(1) of the Airports (Northern Ireland) Order 1994 |
| Název opatření | Individuální podpora |
| Cíl | Rozvoj odvětví, Regionální rozvoj |
| Forma podpory | Přímá dotace, Půjčka za zvýhodněných podmínek |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje 19,36 mil. GBP |
| Míra podpory | 100 % |
| Délka trvání programu | — |
| Hospodářská odvětví | Letecká doprava |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Department of Regional Development Northern Ireland |
| Ports and Public Transport Division |
| Room 319 |
| 10-18 Adelaide Street |
| Belfast |
| BT2 8GB |
| UNITED KINGDOM |

Datum přijetí rozhodnutí

27.1.2010

Odkaz na číslo státní pomoci

NN 65/09

Členský stát

Spojené království

Region

Northern Ireland

Název (a/nebo jméno příjemce)

City of Derry Airport – Additional costs

Právní základ

Articles 17(1) and 24(1) of the Airports (Northern Ireland) Order 1994

Název opatření

Individuální podpora

Cíl

Rozvoj odvětví, Regionální rozvoj

Forma podpory

Přímá dotace, Půjčka za zvýhodněných podmínek

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje 19,36 mil. GBP

Míra podpory

100 %

Délka trvání programu

—

Hospodářská odvětví

Letecká doprava

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Department of Regional Development Northern Ireland

Ports and Public Transport Division

Room 319

10-18 Adelaide Street

Belfast

BT2 8GB

UNITED KINGDOM

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

| Datum přijetí rozhodnutí | 24.3.2010 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní pomoci | N 37/10 |
| Členský stát | Kypr |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Θέσπιση καθεστώτος φορολόγησης χωρητικότητας για τις διεθνείς θαλάσσιες μεταφορές (Introduction of a tonnage tax scheme in favour of international maritime transport) |
| Právní základ | Ο περί εμπορικής ναυτιλίας (τέλη και φορολογικές διατάξεις) νομός του 2010 |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Rozvoj odvětví |
| Forma podpory | Snížení daňové sazby |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje 1,5 mil. EUR |
| Míra podpory | — |
| Délka trvání programu | 1.1.2010–31.12.2019 |
| Hospodářská odvětví | Námořní a pobřežní doprava |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Department of Merchant Shipping, Kyllinis |
| Str. Mesa Geitonia |
| 4007 Limassol |
| CYPRUS |

Datum přijetí rozhodnutí

24.3.2010

Odkaz na číslo státní pomoci

N 37/10

Členský stát

Kypr

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Θέσπιση καθεστώτος φορολόγησης χωρητικότητας για τις διεθνείς θαλάσσιες μεταφορές (Introduction of a tonnage tax scheme in favour of international maritime transport)

Právní základ

Ο περί εμπορικής ναυτιλίας (τέλη και φορολογικές διατάξεις) νομός του 2010

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Rozvoj odvětví

Forma podpory

Snížení daňové sazby

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje 1,5 mil. EUR

Míra podpory

—

Délka trvání programu

1.1.2010–31.12.2019

Hospodářská odvětví

Námořní a pobřežní doprava

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Department of Merchant Shipping, Kyllinis

Str. Mesa Geitonia

4007 Limassol

CYPRUS

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

| Datum přijetí rozhodnutí | 30.3.2010 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní pomoci | N 65/10 |
| Členský stát | Spojené království |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Amendments to the Renewables Obligation Certificates (ROCs) scheme |
| Právní základ | s 32 of the Electricity Act 1989 (1989 Chapter 29), as amended by ss 37-40 of the Energy Act 2008 (2008 Chapter 32). Implemented by the Renewables Obligation Order 2009 (No 785) to be amended by Renewables Obligation Order 2010 |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Ochrana životního prostředí |
| Forma podpory | Transakce neprobíhající za tržních podmínek |
| Rozpočet | Celková částka plánované podpory 2,298 mil. GBP |
| Míra podpory | 100 % |
| Délka trvání programu | 1.4.2010–31.3.2020 |
| Hospodářská odvětví | Energetika |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | UK Department for Energy and Climate Change (DECC) |
| Renewables Obligation, Area A |
| 3 Whitehall Place |
| London |
| SW1A 2AW |
| UNITED KINGDOM |

Datum přijetí rozhodnutí

30.3.2010

Odkaz na číslo státní pomoci

N 65/10

Členský stát

Spojené království

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Amendments to the Renewables Obligation Certificates (ROCs) scheme

Právní základ

s 32 of the Electricity Act 1989 (1989 Chapter 29), as amended by ss 37-40 of the Energy Act 2008 (2008 Chapter 32). Implemented by the Renewables Obligation Order 2009 (No 785) to be amended by Renewables Obligation Order 2010

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Ochrana životního prostředí

Forma podpory

Transakce neprobíhající za tržních podmínek

Rozpočet

Celková částka plánované podpory 2,298 mil. GBP

Míra podpory

100 %

Délka trvání programu

1.4.2010–31.3.2020

Hospodářská odvětví

Energetika

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

UK Department for Energy and Climate Change (DECC)

Renewables Obligation, Area A

3 Whitehall Place

London

SW1A 2AW

UNITED KINGDOM

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

| Datum přijetí rozhodnutí | 19.4.2010 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní pomoci | N 81/10 |
| Členský stát | Německo |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Bund: Änderung der Steuerermäßigung für Biokraftstoffe 421-40304/0025 |
| Právní základ | § 50 Energiesteuergesetz vom 15. Juli 2006 (BGBl. I S. 1534; 2008, 660; 2008, 1007), zuletzt geändert durch Gesetz vom 17. Juli 2009 (BGBl. I S. 2444) |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Ochrana životního prostředí |
| Forma podpory | Snížení daňové sazby |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje 52 mil. EUR
  Celková částka plánované podpory 281 mil. EUR |
| Míra podpory | — |
| Délka trvání programu | 1.1.2009–31.12.2012 |
| Hospodářská odvětví | Zpracovatelský průmysl |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Bundesministerium der Finanzen Dienstsitz Berlin |
| Wilhelmstraße 97 |
| 10117 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Datum přijetí rozhodnutí

19.4.2010

Odkaz na číslo státní pomoci

N 81/10

Členský stát

Německo

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Bund: Änderung der Steuerermäßigung für Biokraftstoffe 421-40304/0025

Právní základ

§ 50 Energiesteuergesetz vom 15. Juli 2006 (BGBl. I S. 1534; 2008, 660; 2008, 1007), zuletzt geändert durch Gesetz vom 17. Juli 2009 (BGBl. I S. 2444)

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Ochrana životního prostředí

Forma podpory

Snížení daňové sazby

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje 52 mil. EUR

Celková částka plánované podpory 281 mil. EUR

Míra podpory

—

Délka trvání programu

1.1.2009–31.12.2012

Hospodářská odvětví

Zpracovatelský průmysl

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Bundesministerium der Finanzen Dienstsitz Berlin

Wilhelmstraße 97

10117 Berlin

DEUTSCHLAND

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 3.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 144/30 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 144/30

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

2. června 2010

2010/C 144/07

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,2218 |
| JPY | japonský jen | 112,36 |
| DKK | dánská koruna | 7,4403 |
| GBP | britská libra | 0,83345 |
| SEK | švédská koruna | 9,5668 |
| CHF | švýcarský frank | 1,4148 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 7,9220 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,779 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 275,88 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7090 |
| PLN | polský zlotý | 4,1008 |
| RON | rumunský lei | 4,1873 |
| TRY | turecká lira | 1,9317 |
| AUD | australský dolar | 1,4641 |
| CAD | kanadský dolar | 1,2848 |
| HKD | hongkongský dolar | 9,5217 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,8058 |
| SGD | singapurský dolar | 1,7230 |
| KRW | jihokorejský won | 1 497,50 |
| ZAR | jihoafrický rand | 9,3686 |
| CNY | čínský juan | 8,3448 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,2620 |
| IDR | indonéská rupie | 11 314,93 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,0234 |
| PHP | filipínské peso | 57,089 |
| RUB | ruský rubl | 38,0630 |
| THB | thajský baht | 39,818 |
| BRL | brazilský real | 2,2491 |
| MXN | mexické peso | 15,7618 |
| INR | indická rupie | 57,4060 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,2218

JPY

japonský jen

112,36

DKK

dánská koruna

7,4403

GBP

britská libra

0,83345

SEK

švédská koruna

9,5668

CHF

švýcarský frank

1,4148

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

7,9220

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,779

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

275,88

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7090

PLN

polský zlotý

4,1008

RON

rumunský lei

4,1873

TRY

turecká lira

1,9317

AUD

australský dolar

1,4641

CAD

kanadský dolar

1,2848

HKD

hongkongský dolar

9,5217

NZD

novozélandský dolar

1,8058

SGD

singapurský dolar

1,7230

KRW

jihokorejský won

1 497,50

ZAR

jihoafrický rand

9,3686

CNY

čínský juan

8,3448

HRK

chorvatská kuna

7,2620

IDR

indonéská rupie

11 314,93

MYR

malajsijský ringgit

4,0234

PHP

filipínské peso

57,089

RUB

ruský rubl

38,0630

THB

thajský baht

39,818

BRL

brazilský real

2,2491

MXN

mexické peso

15,7618

INR

indická rupie

57,4060

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 3.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 144/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 144/31

---

Sdělení Komise v rámci zavádění směrnice Komise 2002/40/ES

(Text s významem pro EHP)

(Uveřejnění názvů a označení harmonizovaných norem vztahujících se ke směrnici)

2010/C 144/08

| ESO (1) | Označení a název normy
  (Referenční dokument) | Odkaz na nahrazovanou normu | Datum ukončení používání nahrazované normy
  Poznámka 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CENELEC | EN 50304:2009
  Elektrické sporáky, varné panely, trouby a grily pro domácnost – Metody měření funkce
  (IEC 60350:1999 (Modifikovaná)
  + A1:2005 (Modifikovaná)
  + A2:2008 (Modifikovaná)) | EN 50304:2001
  Poznámka 2.1 | Datum ukončení platnosti
  (1.12.2009) |

ESO (1)

Označení a název normy

(Referenční dokument)

Odkaz na nahrazovanou normu

Datum ukončení používání nahrazované normy

Poznámka 1

CENELEC

EN 50304:2009

Elektrické sporáky, varné panely, trouby a grily pro domácnost – Metody měření funkce

(IEC 60350:1999 (Modifikovaná)

+ A1:2005 (Modifikovaná)

+ A2:2008 (Modifikovaná))

EN 50304:2001

Poznámka 2.1

Datum ukončení platnosti

(1.12.2009)

| Poznámka 1: | Obecně datem ukončení používání bude datum zrušení („dow“) stanovené evropskou normalizační organizací, ale uživatelé těchto norem se upozorňují, že v určitých výjimečných případech tomu může být jinak. |
| --- | --- |

Poznámka 1:

Obecně datem ukončení používání bude datum zrušení („dow“) stanovené evropskou normalizační organizací, ale uživatelé těchto norem se upozorňují, že v určitých výjimečných případech tomu může být jinak.

| Poznámka 2.1: | Nová (nebo změněná ) norma má stejnou oblast působnosti jako nahrazovaná norma. K uvedenému datu nahrazovaná norma přestává poskytovat předpoklad shody se základními požadavky směrnice. |
| --- | --- |

Poznámka 2.1:

Nová (nebo změněná ) norma má stejnou oblast působnosti jako nahrazovaná norma. K uvedenému datu nahrazovaná norma přestává poskytovat předpoklad shody se základními požadavky směrnice.

| Poznámka 3: | V případě změn je uvedena norma EN CCCCC: YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nově citovaná změna. Nahrazovaná norma (sloupec 3) se proto skládá z EN CCCCC:YYYY a jejích předchozích změn, pokud existují, ale bez nově citované změny. K uvedenému datu nahrazovaná norma již nemůže být používána v kontextu se směrnicí. |
| --- | --- |

Poznámka 3:

V případě změn je uvedena norma EN CCCCC: YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nově citovaná změna. Nahrazovaná norma (sloupec 3) se proto skládá z EN CCCCC:YYYY a jejích předchozích změn, pokud existují, ale bez nově citované změny. K uvedenému datu nahrazovaná norma již nemůže být používána v kontextu se směrnicí.

POZNÁMKA:

| — | Evropské normalizační organizace přijímají harmonizované normy v angličtině (CEN a CENELEC rovněž zveřejňují normy ve francouzštině a němčině). Národní normalizační orgány poté překládají názvy harmonizovaných norem do všech ostatních požadovaných úředních jazyků Evropské unie. Evropská komise není odpovědná za správnost názvů, které jsou předloženy ke zveřejnění v Úředním věstníku. |
| --- | --- |

—

Evropské normalizační organizace přijímají harmonizované normy v angličtině (CEN a CENELEC rovněž zveřejňují normy ve francouzštině a němčině). Národní normalizační orgány poté překládají názvy harmonizovaných norem do všech ostatních požadovaných úředních jazyků Evropské unie. Evropská komise není odpovědná za správnost názvů, které jsou předloženy ke zveřejnění v Úředním věstníku.

---

(1)  ESO: Evropské organizace pro normalizaci:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu), |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu),

| — | CENELEC: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25196871; Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu), |
| --- | --- |

—

CENELEC: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25196871; Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu),

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel. +33 492944200; Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel. +33 492944200; Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu).

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 3.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 144/32 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 144/32

---

Sdělení Komise podle čl. 16 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství

Závazky veřejné služby v souvislosti s pravidelnými leteckými službami

(Text s významem pro EHP)

2010/C 144/09

| Členský stát | Finsko |
| --- | --- |
| Dotčená trasa | Helsinky–Savonlinna–Helsinky |
| Datum vstupu závazků veřejné služby v platnost | 1. října 2010 |
| Adresa, na které lze zdarma obdržet znění závazků veřejné služby a všechny příslušné informace nebo dokumentaci k těmto závazkům | Ministry of transport and communications |
| Kirjaamo PB 31 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |
| E-mail: kirjaamo@lvm.fi |
| Fax +358 916028596 |
| Internet: http://www.lvm.fi |

Členský stát

Finsko

Dotčená trasa

Helsinky–Savonlinna–Helsinky

Datum vstupu závazků veřejné služby v platnost

1. října 2010

Adresa, na které lze zdarma obdržet znění závazků veřejné služby a všechny příslušné informace nebo dokumentaci k těmto závazkům

Ministry of transport and communications

Kirjaamo PB 31

FI-00023 Valtioneuvosto

Helsinki

SUOMI/FINLAND

E-mail: kirjaamo@lvm.fi

Fax +358 916028596

Internet: http://www.lvm.fi

---

| 3.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 144/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 144/33

---

Sdělení Komise podle čl. 16 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství

Závazky veřejné služby v souvislosti s pravidelnými leteckými službami

(Text s významem pro EHP)

2010/C 144/10

| Členský stát | Finsko |
| --- | --- |
| Dotčená trasa | Helsinky–Varkaus–Helsinky |
| Datum vstupu závazků veřejné služby v platnost | 1. října 2010 |
| Adresa, na které lze zdarma obdržet znění závazků veřejné služby a všechny příslušné informace nebo dokumentaci k těmto závazkům | Ministry of transport and communications |
| Kirjaamo PB 31 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |
| E-mail: kirjaamo@lvm.fi |
| Fax +358 916028596 |
| Internet: http://www.lvm.fi |

Členský stát

Finsko

Dotčená trasa

Helsinky–Varkaus–Helsinky

Datum vstupu závazků veřejné služby v platnost

1. října 2010

Adresa, na které lze zdarma obdržet znění závazků veřejné služby a všechny příslušné informace nebo dokumentaci k těmto závazkům

Ministry of transport and communications

Kirjaamo PB 31

FI-00023 Valtioneuvosto

Helsinki

SUOMI/FINLAND

E-mail: kirjaamo@lvm.fi

Fax +358 916028596

Internet: http://www.lvm.fi

---

| 3.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 144/34 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 144/34

---

Sdělení Komise podle čl. 17 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství

Výzva k podávání nabídek v souvislosti s pravidelnými leteckými službami v souladu se závazky veřejné služby

(Text s významem pro EHP)

2010/C 144/11

| Členský stát | Finsko |
| --- | --- |
| Dotčená trasa | trasa Helsinky–Savonlinna a/nebo Helsinky–Varkaus |
| Doba platnosti smlouvy | 1. října 2010–31. prosince 2013 |
| Lhůta pro podávání nabídek | 61 dní po dni zveřejnění tohoto oznámení závazků veřejné služby |
| Adresa, na které lze zdarma obdržet znění výzvy k podávání nabídek a všechny příslušné informace a/nebo dokumentaci k veřejnému nabídkovému řízení a závazku veřejné služby | Ministry of transport and communications |
| Kirjaamo PB 31 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |
| E-mail: kirjaamo@lvm.fi |
| Fax +358 916028596 |
| Internet: http://www.lvm.fi |

Členský stát

Finsko

Dotčená trasa

trasa Helsinky–Savonlinna a/nebo Helsinky–Varkaus

Doba platnosti smlouvy

1. října 2010–31. prosince 2013

Lhůta pro podávání nabídek

61 dní po dni zveřejnění tohoto oznámení závazků veřejné služby

Adresa, na které lze zdarma obdržet znění výzvy k podávání nabídek a všechny příslušné informace a/nebo dokumentaci k veřejnému nabídkovému řízení a závazku veřejné služby

Ministry of transport and communications

Kirjaamo PB 31

FI-00023 Valtioneuvosto

Helsinki

SUOMI/FINLAND

E-mail: kirjaamo@lvm.fi

Fax +358 916028596

Internet: http://www.lvm.fi

---

V Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Evropská komise

| 3.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 144/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 144/35

---

VÝZVA K PŘEDKLÁDÁNÍ NÁVRHŮ – EACEA/12/10

Program „Mládež v akci“

Akce 4.5 – Podpora informačních aktivit pro mladé lidi, pracovníky s mládeží a mládežnické organizace

2010/C 144/12

1.   Cíle a popis

Cílem této výzvy k předkládání návrhů je podpora projektů, které prosazují informační a komunikační aktivity s evropským rozměrem, jejichž cílovou skupinu tvoří mládež a vedoucí pracující s mládeží. Navrhované projekty musí podporovat šíření kvalitních informací a zlepšovat přístup mladých lidí k informacím a nejrůznějším komunikačním kanálům na vnitrostátní i evropské úrovni. Projekty budou v dlouhodobém časovém horizontu usilovat o podporu účasti mladých lidí na veřejném životě a o poskytování pomoci při dosažení jejich potenciálu jakožto aktivních a odpovědných evropských občanů.

Na základě této výzvy budou projektům poskytnuty granty.

Přednost dostanou projekty, které budou nejlépe odrážet trvalé priority programu „Mládež v akci“:

| — | aktivní účast mladých lidí, |
| --- | --- |

—

aktivní účast mladých lidí,

| — | kulturní rozmanitost, |
| --- | --- |

—

kulturní rozmanitost,

| — | evropské občanství, |
| --- | --- |

—

evropské občanství,

| — | začlenění mladých lidí s omezenými příležitostmi. |
| --- | --- |

—

začlenění mladých lidí s omezenými příležitostmi.

Přednost bude dána také projektům odrážejícím následující roční priority výzvy k předkládání návrhů:

| — | mediální gramotnost, |
| --- | --- |

—

mediální gramotnost,

| — | globální témata týkající se mladých lidi, jako například změna klimatu, trvale udržitelný rozvoj, migrace a Rozvojové cíle tisíciletí (1). |
| --- | --- |

—

globální témata týkající se mladých lidi, jako například změna klimatu, trvale udržitelný rozvoj, migrace a Rozvojové cíle tisíciletí (1).

Konečnými příjemci těchto projektů jsou mladí lidé a lidé pracující v oblasti mládeže, a to buď v mládežnických organizacích a strukturách, nebo v regionálních a místních orgánech.

2.   Způsobilí žadatelé

Návrhy musí předložit neziskové organizace. Těmito organizacemi mohou být:

| — | nevládní organizace, |
| --- | --- |

—

nevládní organizace,

| — | veřejné subjekty na regionální nebo místní úrovni, nebo |
| --- | --- |

—

veřejné subjekty na regionální nebo místní úrovni, nebo

| — | vnitrostátní rady mládeže. |
| --- | --- |

—

vnitrostátní rady mládeže.

Žadatelé musí být na konci stanovené lhůty pro předkládání návrhů alespoň dva (2) roky řádně a podle práva registrováni v jedné ze zemí, jež se programu účastní. Země účastnící se programu jsou:

| — | členské státy Evropské unie (2): Belgie, Bulharsko, Česká republika, Dánsko, Estonsko, Finsko, Francie, Irsko, Itálie, Kypr, Litva, Lotyšsko, Lucembursko, Maďarsko, Malta, Německo, Nizozemsko, Polsko, Portugalsko, Rakousko, Rumunsko, Řecko, Slovensko, Slovinsko, Spojené království, Španělsko, Švédsko, |
| --- | --- |

—

členské státy Evropské unie (2): Belgie, Bulharsko, Česká republika, Dánsko, Estonsko, Finsko, Francie, Irsko, Itálie, Kypr, Litva, Lotyšsko, Lucembursko, Maďarsko, Malta, Německo, Nizozemsko, Polsko, Portugalsko, Rakousko, Rumunsko, Řecko, Slovensko, Slovinsko, Spojené království, Španělsko, Švédsko,

| — | země Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou stranami Dohody o Evropském hospodářském prostoru (EHP): Island, Lichtenštejnsko a Norsko, |
| --- | --- |

—

země Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou stranami Dohody o Evropském hospodářském prostoru (EHP): Island, Lichtenštejnsko a Norsko,

| — | kandidátské země spadající do předvstupní strategie v souladu s obecnými zásadami a podmínkami a postupy pro účast těchto zemí na programech Společenství, stanovenými v rámcových dohodách uzavřených s těmito zeměmi: Turecko. |
| --- | --- |

—

kandidátské země spadající do předvstupní strategie v souladu s obecnými zásadami a podmínkami a postupy pro účast těchto zemí na programech Společenství, stanovenými v rámcových dohodách uzavřených s těmito zeměmi: Turecko.

Na projektech se musí podílet partneři z nejméně dvou (2) různých zemí účastnících se programu (včetně subjektu předkládajícího návrh), z nichž alespoň jedna (1) je členským státem EU.

Tato výzva k předkládání návrhů je otevřena soukromým organizacím působícím v oblasti informací a komunikace za předpokladu, že se tyto organizace projektu účastní na neziskovém základě. Rozumí se, že tyto soukromé subjekty se mohou této výzvy k předkládání návrhů účastnit pouze jako spolupříjemci (partneři) a nemohou podávat žádosti jako koordinátoři (žadatelé).

3.   Způsobilé akce a návrhy

Projekt musí zahrnovat činnosti neziskové povahy spojené s oblastí mládeže a neformálního vzdělávání.

Projekty musí být zahájeny v době od 1. ledna 2011 do 31. března 2011. Musí trvat minimálně 12 měsíců a maximálně 18 měsíců.

Zvažovány budou pouze písemné návrhy předložené v jednom z úředních jazyků EU na úředním formuláři, kompletně vyplněné a zaslané ve stanovené lhůtě (do 10. září 2010). Žádost musí být zaslána v jediné zvláštní zásilce a v jediném (původním) vyhotovení. Musí být opatřena datem a podepsána (požadují se originální podpisy) osobou oprávněnou k přijímání právních závazků jménem žádající organizace.

K formuláři žádosti musí být přiložen oficiální dopis žádající organizace, dokumenty potvrzující její finanční a provozní způsobilost a veškeré další dokumenty uvedené ve formuláři žádosti.

Žadatelé musí předložit rozpočet, který je vyrovnaný z hlediska výdajů a příjmů a který musí splňovat strop EU pro spolufinancování stanovený na 80 % celkových způsobilých nákladů na projekt a maximální výši grantu stanovenou na 100 000 EUR.

4.   Kritéria pro poskytování grantů

Způsobilé žádosti budou posuzovány podle těchto kritérií:

Kvalitativní kritéria

Podle kvalitativních kritérií bude přiděleno 80 % bodů dosažitelných v procesu hodnocení (koeficient 4).

—   Příslušnost projektu vzhledem k cílům a prioritám výzvy (30 %)

V této souvislosti budou posuzovány následující aspekty:

| a) | projekt splňuje obecné cíle programu „Mládež v akci“; |
| --- | --- |

a)

projekt splňuje obecné cíle programu „Mládež v akci“;

| b) | projekt splňuje cíle a priority této výzvy k předkládání návrhů. |
| --- | --- |

b)

projekt splňuje cíle a priority této výzvy k předkládání návrhů.

—   Kvalita projektu a pracovních metod, jež zahrnuje (50 %)

V této souvislosti budou posuzovány následující aspekty:

| a) | rozsah projektu: jinými slovy jeho multiplikační účinek a především jeho udržitelný dopad a dlouhodobá životaschopnost; |
| --- | --- |

a)

rozsah projektu: jinými slovy jeho multiplikační účinek a především jeho udržitelný dopad a dlouhodobá životaschopnost;

| b) | vysoká kvalita pracovního programu, pokud jde o obsah a metodiku, jejich zřetelnost a soudržnost; |
| --- | --- |

b)

vysoká kvalita pracovního programu, pokud jde o obsah a metodiku, jejich zřetelnost a soudržnost;

| c) | nadnárodní a mnohojazyčná povaha činností a vyvíjených produktů; |
| --- | --- |

c)

nadnárodní a mnohojazyčná povaha činností a vyvíjených produktů;

| d) | aktivní zapojení mladých lidí do projektu; |
| --- | --- |

d)

aktivní zapojení mladých lidí do projektu;

| e) | viditelnost projektu a kvalita opatření zaměřených na šíření a využívání výsledků projektu; |
| --- | --- |

e)

viditelnost projektu a kvalita opatření zaměřených na šíření a využívání výsledků projektu;

| f) | kvalita partnerství a zejména zřetelnost úkolů, popis skutečné úlohy partnerů během spolupráce, zkušenost partnerů a jejich motivace zahájit projekt; |
| --- | --- |

f)

kvalita partnerství a zejména zřetelnost úkolů, popis skutečné úlohy partnerů během spolupráce, zkušenost partnerů a jejich motivace zahájit projekt;

| g) | soulad rozpočtu a činností plánovaných v pracovním programu. |
| --- | --- |

g)

soulad rozpočtu a činností plánovaných v pracovním programu.

Kvantitativní kritéria

Podle kvantitativních kritérií bude přiděleno 20 % bodů dosažitelných v procesu hodnocení (koeficient 1).

—   Profil a počet účastníků a organizátorů zapojených do projektu (20 %):

| a) | počet partnerů účastnících se projektu a počet zemí zahrnutých do partnerství; |
| --- | --- |

a)

počet partnerů účastnících se projektu a počet zemí zahrnutých do partnerství;

| b) | počet mladých lidí a pracovníků s mládeží přímo zapojených do projektu. |
| --- | --- |

b)

počet mladých lidí a pracovníků s mládeží přímo zapojených do projektu.

5.   Rozpočet

Celková výše rozpočtu vyčleněného na spolufinancování projektů v rámci této výzvy k předkládání návrhů se odhaduje na 1 000 000 EUR.

Finanční podpora agentury nemůže přesáhnout 80 % celkových způsobilých nákladů projektu. Maximální výše grantu nemůže přesáhnout 100 000 EUR.

Agentura si vyhrazuje právo nerozdělit všechny prostředky, které jsou k dispozici.

6.   Lhůta pro předkládání žádostí

Žádosti musí být zaslány nejpozději 10. září 2010 na následující adresu:

| Education, Audiovisual and Culture Executive Agency |
| --- |
| ‘Youth in action’ programme — EACEA/12/10 |
| BOUR 4/029 |
| Avenue du Bourget 1 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Education, Audiovisual and Culture Executive Agency

‘Youth in action’ programme — EACEA/12/10

BOUR 4/029

Avenue du Bourget 1

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| — | poštou, přičemž datem odeslání je datum uvedené na poštovním razítku, |
| --- | --- |

—

poštou, přičemž datem odeslání je datum uvedené na poštovním razítku,

| — | expresní kurýrní službou, přičemž za datum odeslání se považuje datum přijetí zásilky kurýrní službou (musí být přiložena kopie originálního potvrzení s datem odeslání). |
| --- | --- |

—

expresní kurýrní službou, přičemž za datum odeslání se považuje datum přijetí zásilky kurýrní službou (musí být přiložena kopie originálního potvrzení s datem odeslání).

Žádosti zaslané faxem nebo elektronickou poštou budou zamítnuty.

7.   Další informace

Podrobné pokyny pro žadatele a formulář žádosti naleznete na následující internetové adrese: http://eacea.ec.europa.eu/youth/funding/2010/call_action_4_5_en.php

Žádosti o grant musí být podány na formuláři žádosti vyhotoveném za tímto účelem a musí obsahovat všechny požadované přílohy a informace.

---

(1)  Další informace získáte na adrese: http://www.undp.org/mdg/basics.shtml

(2)  Osoby ze zámořských zemí a území a případně veřejné nebo soukromé instituce, které v nich sídlí, jsou způsobilé pro program „Mládež v akci“ a vztahují se na ně pravidla programu i pravidla platná v členském státě, k němuž jsou přidruženy. Seznam těchto zámořských zemí a území je uveden v Příloze 1A Rozhodnutí Rady 2001/822/ES ze dne 27. listopadu 2001 o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství (rozhodnutí o přidružení zámoří) Úř. věst. L 314, 30.11.2001: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:20011202:0030:FIN:EN:PDF

---