# Úradný vestník C 138/2010

| | ISSN 1725-5236
  doi:10.3000/17255236.C_2010.138.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 138 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5328. mája 2010 |

ISSN 1725-5236

doi:10.3000/17255236.C_2010.138.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 138

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5328. mája 2010

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | STANOVISKÁ |
| | Rada |
| 2010/C 138/01 | Stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnému programu Českej republiky na roky 2009 – 2012 | 1 |
| 2010/C 138/02 | Stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnému programu Dánska na roky 2009 – 2015 | 6 |
| 2010/C 138/03 | Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Fínska na roky 2009 – 2013 | 11 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Rada

2010/C 138/01

Stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnému programu Českej republiky na roky 2009 – 2012

1

2010/C 138/02

Stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnému programu Dánska na roky 2009 – 2015

6

2010/C 138/03

Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Fínska na roky 2009 – 2013

11

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2010/C 138/04 | Výmenný kurz eura | 15 |
| 2010/C 138/05 | Oznámenie Komisie – Doplňujúce usmernenia o vertikálnych obmedzeniach v dohodách o predaji a opravách motorových vozidiel a o distribúcii náhradných dielov pre motorové vozidlá (
  1
  ) | 16 |
| | INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV |
| 2010/C 138/06 | Súhrnné informácie o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 736/2008 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na štátnu pomoc malým a stredným podnikom pôsobiacim vo výrobe, spracovaní a uvádzaní produktov rybného hospodárstva na trh (
  1
  ) | 28 |
| 2010/C 138/07 | Výpis z rozhodnutia o otvorení likvidačných opatrení Banco Privado Português, S.A. podľa článku 9 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES o reorganizácii a likvidácii úverových inštitúcií (Uverejnenie ustanovené v článku 13 uvedenej smernice a v článku 21 zákonnej vyhlášky č. 199/2006 z 25. októbra 2006) | 29 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2010/C 138/04

Výmenný kurz eura

15

2010/C 138/05

Oznámenie Komisie – Doplňujúce usmernenia o vertikálnych obmedzeniach v dohodách o predaji a opravách motorových vozidiel a o distribúcii náhradných dielov pre motorové vozidlá (
  1
  )

1

16

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

2010/C 138/06

Súhrnné informácie o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 736/2008 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na štátnu pomoc malým a stredným podnikom pôsobiacim vo výrobe, spracovaní a uvádzaní produktov rybného hospodárstva na trh (
  1
  )

1

28

2010/C 138/07

Výpis z rozhodnutia o otvorení likvidačných opatrení Banco Privado Português, S.A. podľa článku 9 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES o reorganizácii a likvidácii úverových inštitúcií (Uverejnenie ustanovené v článku 13 uvedenej smernice a v článku 21 zákonnej vyhlášky č. 199/2006 z 25. októbra 2006)

(Uverejnenie ustanovené v článku 13 uvedenej smernice a v článku 21 zákonnej vyhlášky č. 199/2006 z 25. októbra 2006)

29

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATÍVNE POSTUPY |
| | Európska komisia |
| 2010/C 138/08 | Výzva na predkladanie návrhov – EACEA/14/10 – Program spolupráce s krajinami nástroja pre spoluprácu s priemyselnými krajinami (ICI) v oblasti vzdelávania – Spolupráca v oblasti vyššieho vzdelávania a odbornej prípravy medzi Európskou úniou a Austráliou a Európskou úniou a Kórejskou republikou – Výzva na prekladanie návrhov 2010 na projekty spoločnej mobility (PSM) a projekty spoločných akademických diplomov (SAD) | 30 |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Európska komisia |
| 2010/C 138/09 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.5885 – Altarea/Predica/ABP/Aldeta) – Vec, ktorá môže byť posúdená v zjednodušenom konaní (
  1
  ) | 33 |
| 2010/C 138/10 | Oznámenie uverejnené podľa článku 27 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1/2003 vo veci COMP/39.398 – Visa MIF (
  1
  ) | 34 |
| | INÉ AKTY |
| | Európska komisia |
| 2010/C 138/11 | Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín | 37 |
| 2010/C 138/12 | Oznámenie o výberovom konaní na zníženie dovozného cla na dovoz kukurice z tretích krajín | 40 |
| 2010/C 138/13 | Oznámenie o výberovom konaní na zníženie dovozného cla na dovoz kukurice z tretích krajín | 42 |
| 2010/C 138/14 | Oznámenie o výberovom konaní na zníženie dovozného cla na dovoz ciroku z tretích krajín | 44 |

V   Oznamy

ADMINISTRATÍVNE POSTUPY

Európska komisia

2010/C 138/08

Výzva na predkladanie návrhov – EACEA/14/10 – Program spolupráce s krajinami nástroja pre spoluprácu s priemyselnými krajinami (ICI) v oblasti vzdelávania – Spolupráca v oblasti vyššieho vzdelávania a odbornej prípravy medzi Európskou úniou a Austráliou a Európskou úniou a Kórejskou republikou – Výzva na prekladanie návrhov 2010 na projekty spoločnej mobility (PSM) a projekty spoločných akademických diplomov (SAD)

30

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

2010/C 138/09

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.5885 – Altarea/Predica/ABP/Aldeta) – Vec, ktorá môže byť posúdená v zjednodušenom konaní (
  1
  )

1

33

2010/C 138/10

Oznámenie uverejnené podľa článku 27 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1/2003 vo veci COMP/39.398 – Visa MIF (
  1
  )

1

34

INÉ AKTY

Európska komisia

2010/C 138/11

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

37

2010/C 138/12

Oznámenie o výberovom konaní na zníženie dovozného cla na dovoz kukurice z tretích krajín

40

2010/C 138/13

Oznámenie o výberovom konaní na zníženie dovozného cla na dovoz kukurice z tretích krajín

42

2010/C 138/14

Oznámenie o výberovom konaní na zníženie dovozného cla na dovoz ciroku z tretích krajín

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Rada

| 28.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 138/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 138/1

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému konvergenčnému programu Českej republiky na roky 2009 – 2012

2010/C 138/01

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom,

PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Českej republiky na roky 2009 až 2012. |
| --- | --- |

(1)

Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Českej republiky na roky 2009 až 2012.

| (2) | Celosvetová kríza tvrdo zasiahla české hospodárstvo. Po trojročnom období rastu nad úrovňou 6 % narástol reálny HDP v roku 2008 iba o 2,5 % a v roku 2009, podľa aktualizovaného konvergenčného programu, klesol o 4 %. Hospodárstvo ovplyvňoval najmä obchod, ale aj účinky dôvery, sprísnené úverové podmienky a zmenšujúce sa prílevy zahraničných investícií. Orgány zareagovali na krízu rozhodne.
  Česká národná banka znížila svoju kľúčovú úrokovú mieru z 3,75 % v polovici roka 2008 na aktuálnu úroveň 1 % a vláda navrhla a zaviedla rozsiahly balík fiškálnych stimulov v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva (EERP), ktoré v roku 2009 predstavovali 2,2 % HDP. Od polovice júla 2008 do polovice februára 2009 česká koruna oslabila voči euru približne o jednu pätinu (potom sa do polovice februára 2010 zhodnotila približne o 14 %). V súčasnom bezprostredne pokrízovom období české hospodárstvo netrpí významnou makroekonomickou zraniteľnosťou. Hlavnou výzvou je znížiť vysoký štrukturálny deficit verejných financií, ktorý sa v roku 2009 odhadoval približne na 6 % HDP, na udržateľnú úroveň. Ďalej je dôležité zabezpečiť aj rýchle prispôsobenie trhu práce poklesu a pokročiť smerom k dlhodobej konvergencii. Vzhľadom na plánovaný deficit na rok 2009 Rada 2. decembra 2009 rozhodla o existencii nadmerného deficitu a vydala odporúčania na zníženie deficitu pod hranicu 3 % HDP do roku 2013. |
| --- | --- |

(2)

Celosvetová kríza tvrdo zasiahla české hospodárstvo. Po trojročnom období rastu nad úrovňou 6 % narástol reálny HDP v roku 2008 iba o 2,5 % a v roku 2009, podľa aktualizovaného konvergenčného programu, klesol o 4 %. Hospodárstvo ovplyvňoval najmä obchod, ale aj účinky dôvery, sprísnené úverové podmienky a zmenšujúce sa prílevy zahraničných investícií. Orgány zareagovali na krízu rozhodne.

Česká národná banka znížila svoju kľúčovú úrokovú mieru z 3,75 % v polovici roka 2008 na aktuálnu úroveň 1 % a vláda navrhla a zaviedla rozsiahly balík fiškálnych stimulov v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva (EERP), ktoré v roku 2009 predstavovali 2,2 % HDP. Od polovice júla 2008 do polovice februára 2009 česká koruna oslabila voči euru približne o jednu pätinu (potom sa do polovice februára 2010 zhodnotila približne o 14 %). V súčasnom bezprostredne pokrízovom období české hospodárstvo netrpí významnou makroekonomickou zraniteľnosťou. Hlavnou výzvou je znížiť vysoký štrukturálny deficit verejných financií, ktorý sa v roku 2009 odhadoval približne na 6 % HDP, na udržateľnú úroveň. Ďalej je dôležité zabezpečiť aj rýchle prispôsobenie trhu práce poklesu a pokročiť smerom k dlhodobej konvergencii. Vzhľadom na plánovaný deficit na rok 2009 Rada 2. decembra 2009 rozhodla o existencii nadmerného deficitu a vydala odporúčania na zníženie deficitu pod hranicu 3 % HDP do roku 2013.

| (3) | Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku nižších investícií a zvyšujúcej sa štrukturálnej nezamestnanosti. Vplyv hospodárskej krízy okrem toho zvyšujú negatívne účinky demografického starnutia na potenciálny produkt a udržateľnosť verejných financií. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. Pre Českú republiku je dôležité uskutočniť najmä reformy zamerané na zvýšenie produktivity (zlepšenie výskumu, vývoja a inovácie, podnikateľského prostredia a hospodárskej súťaže), ako aj ponuky práce a úrovne zručností. |
| --- | --- |

(3)

Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku nižších investícií a zvyšujúcej sa štrukturálnej nezamestnanosti. Vplyv hospodárskej krízy okrem toho zvyšujú negatívne účinky demografického starnutia na potenciálny produkt a udržateľnosť verejných financií. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. Pre Českú republiku je dôležité uskutočniť najmä reformy zamerané na zvýšenie produktivity (zlepšenie výskumu, vývoja a inovácie, podnikateľského prostredia a hospodárskej súťaže), ako aj ponuky práce a úrovne zručností.

| (4) | V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa predpokladá rast reálneho HDP na úrovni 1,3 % v roku 2010, 2,6 % v roku 2011 a 3,8 % v roku 2012. Pri posúdení na základe súčasných dostupných informácií sa zdá, že tento scenár je do roku 2011 hodnoverný a v súlade s menovými predpokladmi a predpokladmi týkajúcimi sa výmenného kurzu.
  Zdá sa, že prognóza rastu reálneho HDP na rok 2012 v programe, ktorá predpokladá zvýšenie rastu na úroveň presahujúcu jeho potenciál, je priaznivá. Očakáva sa, že v roku 2010 sa mierne zvýši inflácia, najmä z dôvodu zvýšenia nepriamych daní, a počas celého programového obdobia zostane mierna. V programe sa predpokladá ďalšie zhoršenie situácie na trhu práce v roku 2010. Prognózy inflácie a trhu práce sa zdajú byť vcelku hodnoverné a v súlade s prognózami rastu reálneho HDP. |
| --- | --- |

(4)

V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa predpokladá rast reálneho HDP na úrovni 1,3 % v roku 2010, 2,6 % v roku 2011 a 3,8 % v roku 2012. Pri posúdení na základe súčasných dostupných informácií sa zdá, že tento scenár je do roku 2011 hodnoverný a v súlade s menovými predpokladmi a predpokladmi týkajúcimi sa výmenného kurzu.

Zdá sa, že prognóza rastu reálneho HDP na rok 2012 v programe, ktorá predpokladá zvýšenie rastu na úroveň presahujúcu jeho potenciál, je priaznivá. Očakáva sa, že v roku 2010 sa mierne zvýši inflácia, najmä z dôvodu zvýšenia nepriamych daní, a počas celého programového obdobia zostane mierna. V programe sa predpokladá ďalšie zhoršenie situácie na trhu práce v roku 2010. Prognózy inflácie a trhu práce sa zdajú byť vcelku hodnoverné a v súlade s prognózami rastu reálneho HDP.

| (5) | V programe sa odhaduje deficit verejných financií v roku 2009 na úrovni 6,6 % HDP. Výrazné zhoršenie deficitu z úrovne 2,1 % HDP v roku 2008 do veľkej miery odzrkadľuje vplyv krízy na verejné financie, ale spôsobili ho aj významné stimulačné opatrenia vo výške 2,2 % HDP v roku 2009, ktoré vláda prijala v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva. Hlavné opatrenia zahŕňali zníženie príspevkov na sociálne zabezpečenie, zvýšenie investícií do verejnej infraštruktúry a finančnú podporu podnikov a zamestnanosti. V roku 2009 sa verejné výdavky pozoruhodne zvýšili menej, ako sa plánovalo v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení prepočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky na základe údajov uvedených v programe) sa v roku 2009 zhoršilo približne o 2 percentuálne body HDP. Podľa údajov v programe české orgány plánujú začať už v roku 2010 s konsolidáciou, ktorá je vzhľadom na veľký štrukturálny deficit Českej republiky a očakávané zlepšenie hospodárskych podmienok v súlade so stratégiou ukončenia angažovanosti štátu, ktorú presadzuje Rada. |
| --- | --- |

(5)

V programe sa odhaduje deficit verejných financií v roku 2009 na úrovni 6,6 % HDP. Výrazné zhoršenie deficitu z úrovne 2,1 % HDP v roku 2008 do veľkej miery odzrkadľuje vplyv krízy na verejné financie, ale spôsobili ho aj významné stimulačné opatrenia vo výške 2,2 % HDP v roku 2009, ktoré vláda prijala v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva. Hlavné opatrenia zahŕňali zníženie príspevkov na sociálne zabezpečenie, zvýšenie investícií do verejnej infraštruktúry a finančnú podporu podnikov a zamestnanosti. V roku 2009 sa verejné výdavky pozoruhodne zvýšili menej, ako sa plánovalo v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení prepočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky na základe údajov uvedených v programe) sa v roku 2009 zhoršilo približne o 2 percentuálne body HDP. Podľa údajov v programe české orgány plánujú začať už v roku 2010 s konsolidáciou, ktorá je vzhľadom na veľký štrukturálny deficit Českej republiky a očakávané zlepšenie hospodárskych podmienok v súlade so stratégiou ukončenia angažovanosti štátu, ktorú presadzuje Rada.

| (6) | V programe je prognózovaný deficit verejných financií v roku 2010 vo výške 5,3 % HDP. To by znamenalo zlepšenie štrukturálneho salda o 2 percentuálne body HDP, čo Rada vrelo odporúčala v decembri 2009 – odporúčanie znelo dosiahnuť v rokoch 2010 – 2013 priemernú ročnú štrukturálnu konsolidáciu verejných financií vo výške 1 % HDP. V roku 2010 sa bude konsolidácia zakladať na zvýšení príjmov o 1,5 percentuálneho bodu HDP.
  Podporné opatrenia zahŕňajú zvýšenie DPH, spotrebných daní a dane z nehnuteľností (približne 0,8 % HDP). Odzrkadľuje sa v ňom aj skoré zrušenie dočasného zníženia príspevkov na sociálne zabezpečenie a zvýšenie stropov sociálneho zabezpečenia. Opatrenia na strane výdavkov zahŕňajú zníženie sociálnych dávok v prípade ochorenia a materskej dovolenky (približne 0,1 % HDP) a nevyužitú možnosť indexácie dôchodkov (približne 0,2 % HDP). |
| --- | --- |

(6)

V programe je prognózovaný deficit verejných financií v roku 2010 vo výške 5,3 % HDP. To by znamenalo zlepšenie štrukturálneho salda o 2 percentuálne body HDP, čo Rada vrelo odporúčala v decembri 2009 – odporúčanie znelo dosiahnuť v rokoch 2010 – 2013 priemernú ročnú štrukturálnu konsolidáciu verejných financií vo výške 1 % HDP. V roku 2010 sa bude konsolidácia zakladať na zvýšení príjmov o 1,5 percentuálneho bodu HDP.

Podporné opatrenia zahŕňajú zvýšenie DPH, spotrebných daní a dane z nehnuteľností (približne 0,8 % HDP). Odzrkadľuje sa v ňom aj skoré zrušenie dočasného zníženia príspevkov na sociálne zabezpečenie a zvýšenie stropov sociálneho zabezpečenia. Opatrenia na strane výdavkov zahŕňajú zníženie sociálnych dávok v prípade ochorenia a materskej dovolenky (približne 0,1 % HDP) a nevyužitú možnosť indexácie dôchodkov (približne 0,2 % HDP).

| (7) | Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie je pokračovať v konsolidácii po roku 2010 a do roku 2013 znížiť deficit verejných financií pod úroveň 3 % HDP v súlade s decembrovým odporúčaním Rady. Podľa programu sa deficit zníži z úrovne 5,3 % HDP v roku 2010 na úroveň 4,8 % v roku 2011 a 4,2 % HDP v roku 2012. Napriek očakávanému oživeniu hospodárstva by sa zlepšovanie štrukturálneho salda malo v porovnaní s rokom 2010 výrazne spomaliť a v rokoch 2011 – 2012 by nemalo prekročiť 0,6 percentuálneho bodu HDP. Väčšina úprav by sa mala vykonať na strane výdavkov. V programe sa uvádza, že polovica zníženia výdavkov by sa týkala prevádzkových výdavkov a druhá polovica povinných výdavkov, avšak nie sú uvedené dostatočne podrobné údaje o tom, ako sa tieto zníženia majú dosiahnuť. Opatrenia na strane príjmov sú rozsahom malé, ale sú lepšie špecifikované a zahŕňajú vyššie príspevky na sociálne zabezpečenie a vyššiu daň z príjmov fyzických osôb. Na rok 2013 je v programe uvedený cieľ pre deficit verejných financií (3 % HDP), ale žiadne podrobnosti o tom, ako ho dosiahnuť (vrátane súvisiacich predpokladov rastu), a preto nie je možné určiť rozsah ročnej priemernej fiškálnej konsolidácie na obdobie rokov 2010 – 2013. Ako oznámili orgány, strednodobým rozpočtovým cieľom Českej republiky je saldo verejných financií vo výške – 1,0 % HDP v štrukturálnom vyjadrení. Vzhľadom na najnovšie prognózy a úroveň dlhu sa v strednodobom rozpočtovom cieli premietajú ciele paktu. V programe sa však nepredpokladá jeho dosiahnutie v priebehu programového obdobia. |
| --- | --- |

(7)

Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie je pokračovať v konsolidácii po roku 2010 a do roku 2013 znížiť deficit verejných financií pod úroveň 3 % HDP v súlade s decembrovým odporúčaním Rady. Podľa programu sa deficit zníži z úrovne 5,3 % HDP v roku 2010 na úroveň 4,8 % v roku 2011 a 4,2 % HDP v roku 2012. Napriek očakávanému oživeniu hospodárstva by sa zlepšovanie štrukturálneho salda malo v porovnaní s rokom 2010 výrazne spomaliť a v rokoch 2011 – 2012 by nemalo prekročiť 0,6 percentuálneho bodu HDP. Väčšina úprav by sa mala vykonať na strane výdavkov. V programe sa uvádza, že polovica zníženia výdavkov by sa týkala prevádzkových výdavkov a druhá polovica povinných výdavkov, avšak nie sú uvedené dostatočne podrobné údaje o tom, ako sa tieto zníženia majú dosiahnuť. Opatrenia na strane príjmov sú rozsahom malé, ale sú lepšie špecifikované a zahŕňajú vyššie príspevky na sociálne zabezpečenie a vyššiu daň z príjmov fyzických osôb. Na rok 2013 je v programe uvedený cieľ pre deficit verejných financií (3 % HDP), ale žiadne podrobnosti o tom, ako ho dosiahnuť (vrátane súvisiacich predpokladov rastu), a preto nie je možné určiť rozsah ročnej priemernej fiškálnej konsolidácie na obdobie rokov 2010 – 2013. Ako oznámili orgány, strednodobým rozpočtovým cieľom Českej republiky je saldo verejných financií vo výške – 1,0 % HDP v štrukturálnom vyjadrení. Vzhľadom na najnovšie prognózy a úroveň dlhu sa v strednodobom rozpočtovom cieli premietajú ciele paktu. V programe sa však nepredpokladá jeho dosiahnutie v priebehu programového obdobia.

| (8) | Rozpočtový výsledok v roku 2010 by sa mohol ukázať o niečo slabší, ako sa predpokladá v programe. Príjem z DPH a spotrebných daní môže byť o niečo nižší, než sa očakáva, z dôvodu prípadnej slabšej súkromnej spotreby.
  Pokiaľ ide o výdavky, môžu sa zvýšiť z dôvodu tlakov na výdavky pred parlamentnými voľbami. Neistota týkajúca sa fiškálnych cieľov je vyššia v prípade rokov mimo programového obdobia. Keďže výdavkové ciele stanovené v súčasnej aktualizácii na roky 2011 a 2012 sa neopierajú o konkrétne opatrenia, ich dosiahnutie je neisté, a prognózy týkajúce sa príjmov v roku 2012 sa zakladajú na predpoklade priaznivého rastu reálneho HDP. A napokon, v programe nie sú uvedené žiadne informácie o tom, akým spôsobom sa má dosiahnuť zníženie deficitu z úrovne 4,2 % v roku 2012 na menej ako 3 % HDP v roku 2013. |
| --- | --- |

(8)

Rozpočtový výsledok v roku 2010 by sa mohol ukázať o niečo slabší, ako sa predpokladá v programe. Príjem z DPH a spotrebných daní môže byť o niečo nižší, než sa očakáva, z dôvodu prípadnej slabšej súkromnej spotreby.

Pokiaľ ide o výdavky, môžu sa zvýšiť z dôvodu tlakov na výdavky pred parlamentnými voľbami. Neistota týkajúca sa fiškálnych cieľov je vyššia v prípade rokov mimo programového obdobia. Keďže výdavkové ciele stanovené v súčasnej aktualizácii na roky 2011 a 2012 sa neopierajú o konkrétne opatrenia, ich dosiahnutie je neisté, a prognózy týkajúce sa príjmov v roku 2012 sa zakladajú na predpoklade priaznivého rastu reálneho HDP. A napokon, v programe nie sú uvedené žiadne informácie o tom, akým spôsobom sa má dosiahnuť zníženie deficitu z úrovne 4,2 % v roku 2012 na menej ako 3 % HDP v roku 2013.

| (9) | V roku 2009 sa hrubý dlh verejných financií odhaduje na 35 % HDP, čo predstavuje zvýšenie z úrovne 30 % v predchádzajúcom roku. Podľa prognózy sa za programové obdobie pomer dlhu k HDP zvýši o ďalších 7 percentuálnych bodov a v roku 2012 dosiahne 42 % HDP, hlavne z dôvodu stále relatívne vysokých deficitov verejných financií. Vývoj pomeru dlhu k HDP bude pravdepodobne menej priaznivý, než sa predpokladá v programe, najmä po roku 2010, a to vzhľadom na riziká zistené v oblasti rozpočtovej konsolidácie prehĺbené možným menej priaznivým rastom reálneho HDP v roku 2012, než sa predpokladalo v programe. Pomer dlhu verejných financií k HDP však počas celého programového obdobia zostane výrazne pod hranicou 60 % HDP. |
| --- | --- |

(9)

V roku 2009 sa hrubý dlh verejných financií odhaduje na 35 % HDP, čo predstavuje zvýšenie z úrovne 30 % v predchádzajúcom roku. Podľa prognózy sa za programové obdobie pomer dlhu k HDP zvýši o ďalších 7 percentuálnych bodov a v roku 2012 dosiahne 42 % HDP, hlavne z dôvodu stále relatívne vysokých deficitov verejných financií. Vývoj pomeru dlhu k HDP bude pravdepodobne menej priaznivý, než sa predpokladá v programe, najmä po roku 2010, a to vzhľadom na riziká zistené v oblasti rozpočtovej konsolidácie prehĺbené možným menej priaznivým rastom reálneho HDP v roku 2012, než sa predpokladalo v programe. Pomer dlhu verejných financií k HDP však počas celého programového obdobia zostane výrazne pod hranicou 60 % HDP.

| (10) | Zo strednodobých prognóz dlhu, v ktorých sa predpokladá, že miera rastu HDP sa postupne zotaví na hodnoty prognózované pred krízou a že pomery zdaňovania sa vrátia na predkrízové úrovne, a ktoré zahŕňajú predpokladaný rast výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, vyplýva, že rozpočtová stratégia, s ktorou sa počíta v programe, by tak, ako je, a bez ďalších zmien politiky nebola dostatočná na stabilizáciu pomeru dlhu k HDP do roku 2020. |
| --- | --- |

(10)

Zo strednodobých prognóz dlhu, v ktorých sa predpokladá, že miera rastu HDP sa postupne zotaví na hodnoty prognózované pred krízou a že pomery zdaňovania sa vrátia na predkrízové úrovne, a ktoré zahŕňajú predpokladaný rast výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, vyplýva, že rozpočtová stratégia, s ktorou sa počíta v programe, by tak, ako je, a bez ďalších zmien politiky nebola dostatočná na stabilizáciu pomeru dlhu k HDP do roku 2020.

| (11) | Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je jednoznačne vyšší ako priemer EÚ, hlavne v dôsledku relatívne vysokého zvýšenia výdavkov na dôchodky ako podielu na HDP v nasledujúcich desaťročiach. Rozpočtová pozícia v roku 2009, ako sa odhaduje v programe, znásobuje rozpočtový vplyv starnutia obyvateľstva na stabilizačný interval.
  Dosiahnutím primárnych prebytkov v strednodobom horizonte a uskutočnením reforiem systémov dôchodkového zabezpečenia a zdravotnej starostlivosti s cieľom obmedziť budúce zvyšovanie týchto výdavkov by sa prispelo k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií, ktoré Komisia v správe za rok 2009 o udržateľnosti posúdila ako vysoké. V januári 2010 bola zriadená skupina odborných poradcov ministra financií a ministra práce a sociálnych vecí s cieľom pripraviť alternatívne návrhy dôchodkovej reformy. Tieto návrhy budú finalizované do konca mája 2010 a predložia sa novej vláde. |
| --- | --- |

(11)

Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je jednoznačne vyšší ako priemer EÚ, hlavne v dôsledku relatívne vysokého zvýšenia výdavkov na dôchodky ako podielu na HDP v nasledujúcich desaťročiach. Rozpočtová pozícia v roku 2009, ako sa odhaduje v programe, znásobuje rozpočtový vplyv starnutia obyvateľstva na stabilizačný interval.

Dosiahnutím primárnych prebytkov v strednodobom horizonte a uskutočnením reforiem systémov dôchodkového zabezpečenia a zdravotnej starostlivosti s cieľom obmedziť budúce zvyšovanie týchto výdavkov by sa prispelo k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií, ktoré Komisia v správe za rok 2009 o udržateľnosti posúdila ako vysoké. V januári 2010 bola zriadená skupina odborných poradcov ministra financií a ministra práce a sociálnych vecí s cieľom pripraviť alternatívne návrhy dôchodkovej reformy. Tieto návrhy budú finalizované do konca mája 2010 a predložia sa novej vláde.

| (12) | Pokiaľ ide o rozpočtové postupy, príprava rozpočtu je pomerne decentralizovaná, ale zároveň sa neriadi prísnymi fiškálnymi pravidlami. V roku 2004 zaviedla Česká republika strednodobý rozpočtový rámec, ktorým sa stanovujú stropy pre nominálne výdavky zo štátneho rozpočtu na tri roky. Skúsenosti však ukazujú, že stropy boli v minulosti niekoľkokrát revidované smerom nahor nad rámec revízií povolených rozpočtovými pravidlami. Hlavné slabiny súčasnej štruktúry zahŕňajú nízku úroveň vynútiteľnosti, obmedzené monitorovanie ex-post, prevádzkovú zložitosť a obmedzenú verejnú kontrolu procesu. Rada 2. decembra 2009 odporučila Českej republike, aby „striktne presadzovala svoj strednodobý rozpočtový rámec a zlepšila monitorovanie plnenia rozpočtu počas roka s cieľom zabrániť prekročeniu výdavkov v porovnaní s rozpočtom a viacročnými plánmi.“ V programe sa neuvádzajú dostatočné návrhy v tomto smere. S cieľom zlepšiť fiškálne riadenie však dochádza k určitému pokroku. Prebiehajúcim vykonávaním významných zmien vo výbere daní a daňovej správe, ako aj rýchlym prechodom k riadeniu rozpočtu na základe systému štátnej pokladnice sa prispeje k efektívnejšiemu riadeniu verejných financií. |
| --- | --- |

(12)

Pokiaľ ide o rozpočtové postupy, príprava rozpočtu je pomerne decentralizovaná, ale zároveň sa neriadi prísnymi fiškálnymi pravidlami. V roku 2004 zaviedla Česká republika strednodobý rozpočtový rámec, ktorým sa stanovujú stropy pre nominálne výdavky zo štátneho rozpočtu na tri roky. Skúsenosti však ukazujú, že stropy boli v minulosti niekoľkokrát revidované smerom nahor nad rámec revízií povolených rozpočtovými pravidlami. Hlavné slabiny súčasnej štruktúry zahŕňajú nízku úroveň vynútiteľnosti, obmedzené monitorovanie ex-post, prevádzkovú zložitosť a obmedzenú verejnú kontrolu procesu. Rada 2. decembra 2009 odporučila Českej republike, aby „striktne presadzovala svoj strednodobý rozpočtový rámec a zlepšila monitorovanie plnenia rozpočtu počas roka s cieľom zabrániť prekročeniu výdavkov v porovnaní s rozpočtom a viacročnými plánmi.“ V programe sa neuvádzajú dostatočné návrhy v tomto smere. S cieľom zlepšiť fiškálne riadenie však dochádza k určitému pokroku. Prebiehajúcim vykonávaním významných zmien vo výbere daní a daňovej správe, ako aj rýchlym prechodom k riadeniu rozpočtu na základe systému štátnej pokladnice sa prispeje k efektívnejšiemu riadeniu verejných financií.

| (13) | V Českej republike existuje určitý priestor na zlepšenie kvality vynakladania verejných výdavkov. Nižšie ako je priemer EÚ sú najmä výdavky na výskum a vývoj, pričom efektívnosť verejných výdavkov by sa mohla zlepšiť aj v takých oblastiach, ako je zdravotná starostlivosť, vzdelávanie a verejné obstarávanie.
  Na rozdiel od toho je úroveň verejných investícií v porovnaní s priemerom EÚ a partnermi v regióne vysoká (za posledné štyri roky sa priblížila k 5 % HDP). Na strane príjmov vykonali české orgány od roku 2007 niekoľko reforiem zameraných na postupný prechod od priameho k nepriamu zdaňovaniu. Na zvýšenie pracovných stimulov a obmedzenie pascí spôsobených nečinnosťou by však boli potrebné ďalšie reformy daňového systému a systému dávok. Systém priameho zdaňovania a výberu daní je okrem toho zložitý a prospelo by mu ďalšie zjednodušenie. |
| --- | --- |

(13)

V Českej republike existuje určitý priestor na zlepšenie kvality vynakladania verejných výdavkov. Nižšie ako je priemer EÚ sú najmä výdavky na výskum a vývoj, pričom efektívnosť verejných výdavkov by sa mohla zlepšiť aj v takých oblastiach, ako je zdravotná starostlivosť, vzdelávanie a verejné obstarávanie.

Na rozdiel od toho je úroveň verejných investícií v porovnaní s priemerom EÚ a partnermi v regióne vysoká (za posledné štyri roky sa priblížila k 5 % HDP). Na strane príjmov vykonali české orgány od roku 2007 niekoľko reforiem zameraných na postupný prechod od priameho k nepriamu zdaňovaniu. Na zvýšenie pracovných stimulov a obmedzenie pascí spôsobených nečinnosťou by však boli potrebné ďalšie reformy daňového systému a systému dávok. Systém priameho zdaňovania a výberu daní je okrem toho zložitý a prospelo by mu ďalšie zjednodušenie.

| (14) | Celkovo je rozpočtová stratégia na rok 2010 vytýčená v programe v súlade s odporúčaniami Rady podľa článku 126 ods. 7. Cieľ týkajúci sa deficitu sa zdá byť primeraný a opiera sa o konkrétne konsolidačné opatrenia. So zreteľom na uvedené riziká nemusí byť rozpočtová stratégia od roku 2011 v úplnom súlade s odporúčaniami Rady podľa článku 126 ods. 7. Najmä konsolidačné plány na roky 2011 a 2012 nie sú pri priemernej fiškálnej úprave o 0,3 % HDP ročne dostatočne ambiciózne a podliehajú rizikám. Výdavkové ciele sa neopierajú o konkrétne opatrenia, prognózy príjmov na rok 2012 vychádzajú z priaznivých makroekonomických predpokladov a chýbajú podrobné informácie o spôsobe zníženia deficitu zo 4,2 % HDP v roku 2012 na úroveň pod 3 % HDP v roku 2013. Chýbajú informácie o rozpočtovej stratégii na rok 2013. Ročná fiškálna konsolidácia v programovom období (2010 – 2012) predstavuje v priemere 0,8 %, čo je blízko, ale stále pod úrovňou 1 % priemernej ročnej fiškálnej konsolidácie odporúčanej Radou. Plnenie odporúčania si na zabezpečenie odporúčanej fiškálnej konsolidácie v priemernej výške 1 % vyžaduje ďalšie konsolidačné opatrenia v období rokov 2011 – 2013. |
| --- | --- |

(14)

Celkovo je rozpočtová stratégia na rok 2010 vytýčená v programe v súlade s odporúčaniami Rady podľa článku 126 ods. 7. Cieľ týkajúci sa deficitu sa zdá byť primeraný a opiera sa o konkrétne konsolidačné opatrenia. So zreteľom na uvedené riziká nemusí byť rozpočtová stratégia od roku 2011 v úplnom súlade s odporúčaniami Rady podľa článku 126 ods. 7. Najmä konsolidačné plány na roky 2011 a 2012 nie sú pri priemernej fiškálnej úprave o 0,3 % HDP ročne dostatočne ambiciózne a podliehajú rizikám. Výdavkové ciele sa neopierajú o konkrétne opatrenia, prognózy príjmov na rok 2012 vychádzajú z priaznivých makroekonomických predpokladov a chýbajú podrobné informácie o spôsobe zníženia deficitu zo 4,2 % HDP v roku 2012 na úroveň pod 3 % HDP v roku 2013. Chýbajú informácie o rozpočtovej stratégii na rok 2013. Ročná fiškálna konsolidácia v programovom období (2010 – 2012) predstavuje v priemere 0,8 %, čo je blízko, ale stále pod úrovňou 1 % priemernej ročnej fiškálnej konsolidácie odporúčanej Radou. Plnenie odporúčania si na zabezpečenie odporúčanej fiškálnej konsolidácie v priemernej výške 1 % vyžaduje ďalšie konsolidačné opatrenia v období rokov 2011 – 2013.

| (15) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program vykazuje určité nedostatky v povinných údajoch (2). Vo svojich odporúčaniach podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009 s cieľom odstrániť nadmerný deficit Rada zároveň vyzvala Českú republiku, aby predkladala správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní odporúčaní Rady v osobitnej kapitole aktualizácií konvergenčných programov. Česká republika tomuto odporúčaniu sčasti vyhovela. |
| --- | --- |

(15)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program vykazuje určité nedostatky v povinných údajoch (2). Vo svojich odporúčaniach podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009 s cieľom odstrániť nadmerný deficit Rada zároveň vyzvala Českú republiku, aby predkladala správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní odporúčaní Rady v osobitnej kapitole aktualizácií konvergenčných programov. Česká republika tomuto odporúčaniu sčasti vyhovela.

Celkovým záverom je, že rozpočtová stratégia Českej republiky na rok 2010 je primeraná a v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní EÚ. Fiškálnej stratégii na nasledujúce roky chýba ambicióznosť a fiškálne ciele podliehajú rizikám na strane príjmov aj na strane výdavkov. Najmä výdavkové ciele sa od roku 2011 neopierajú o konkrétne opatrenia a priaznivými makroekonomickými predpokladmi sa mierne spochybňujú prognózy týkajúce sa výdavkov v roku 2012. Okrem toho, zatiaľ čo cieľový termín zníženia deficitu verejných financií pod úroveň 3 % HDP (rok 2013) je v súlade s odporúčaním Rady, nie je možné v plnej miere posúdiť rozpočtovú stratégiu, pretože v programe nie sú uvedené podrobnosti o konsolidačných opatreniach, ktoré sú nevyhnutné na dosiahnutie plánovanej významnej úpravy v uvedenom roku. Preto by boli vítané ďalšie informácie o rozsiahlej stratégii, o ktorú sa opiera korekcia nadmerného deficitu, najmä vrátane roka 2013. Pokiaľ ide o fiškálny rámec, v niekoľkých oblastiach sú zjavné slabiny, najmä v rozpočtových postupoch a v presadzovaní strednodobého rozpočtového rámca. Okrem toho, dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je jednoznačne vyšší ako priemer EÚ, čo naďalej predstavuje obavy o dlhodobú udržateľnosť verejných financií a poukazuje na potrebu dôchodkovej reformy a reformy zdravotníctva.

V zmysle uvedeného hodnotenia a tiež pri zohľadnení odporúčania podľa článku 126 Zmluvy o fungovaní EÚ z 2. decembra 2009, ako aj vzhľadom na potrebu zaručiť udržateľnú konvergenciu sa Česká republika vyzýva, aby:

| i) | prísne plnila rozpočet na rok 2010 a vyhýbala sa výdavkovým sklzom; v súlade s odporúčaním podľa článku 126 ods. 7 sa v kontexte rozpočtov na roky 2011 a 2012 zamerala na väčšiu rozpočtovú úpravu, než sa predpokladá v programe, a podrobnejšie špecifikovala opatrenia nevyhnutné na odstránenie nadmerného deficitu najneskôr do roku 2013; |
| --- | --- |

i)

prísne plnila rozpočet na rok 2010 a vyhýbala sa výdavkovým sklzom; v súlade s odporúčaním podľa článku 126 ods. 7 sa v kontexte rozpočtov na roky 2011 a 2012 zamerala na väčšiu rozpočtovú úpravu, než sa predpokladá v programe, a podrobnejšie špecifikovala opatrenia nevyhnutné na odstránenie nadmerného deficitu najneskôr do roku 2013;

| ii) | prijala opatrenie na zlepšenie rozpočtových postupov a na prísnejšie presadzovanie a monitorovanie strednodobých rozpočtových cieľov; najmä aby sa vyhla revíziám výdavkových stropov smerom nahor nad rámec revízií povolených rozpočtovými pravidlami; |
| --- | --- |

ii)

prijala opatrenie na zlepšenie rozpočtových postupov a na prísnejšie presadzovanie a monitorovanie strednodobých rozpočtových cieľov; najmä aby sa vyhla revíziám výdavkových stropov smerom nahor nad rámec revízií povolených rozpočtovými pravidlami;

| iii) | vykonala nevyhnutné reformy s cieľom zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií. |
| --- | --- |

iii)

vykonala nevyhnutné reformy s cieľom zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií.

Česká republika sa zároveň vyzýva, aby ďalšiu aktualizáciu konvergenčného programu rozšírila o podstatnejšie informácie v samostatnej kapitole o pokroku dosiahnutom pri odstraňovaní nadmerného deficitu, ako to požaduje Rada vo svojich odporúčaniach podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | KP feb. 2010 | 2,5 | –4,0 | 1,3 | 2,6 | 3,8 |
| KOM nov. 2009 | 2,5 | –4,8 | 0,8 | 2,3 | — |
| KP okt. 2008 | 4,4 | 3,7 | 4,4 | 5,2 | — |
| Inflácia HISC
  (%) | KP feb. 2010 | 6,3 | 0,6 | 1,8 | 1,5 | 1,8 |
| KOM nov. 2009 | 6,3 | 0,6 | 1,5 | 1,8 | — |
| KP okt. 2008 | 6,4 | 2,9 | 3,0 | 2,5 | — |
| Produkčná medzera (3)

  (% potenciálneho GDP) | KP feb. 2010 | 4,8 | –2,0 | –2,9 | –2,6 | –1,1 |
| KOM nov. 2009 (4) | 5,6 | –1,8 | –2,9 | –2,5 | — |
| KP okt. 2008 | 1,9 | 0,4 | –0,4 | –0,2 | — |
| Čisté poskytnuté úvery/prijaté úvery voči zvyšku sveta
  (% HDP) | KP feb. 2010 | –2,4 | –0,2 | 1,0 | 0,2 | 0,6 |
| KOM nov. 2009 | –2,2 | –1,5 | –0,7 | –0,4 | — |
| KP okt. 2008 | –1,0 | –0,5 | 0,4 | 1,2 | — |
| Verejné príjmy
  (% HDP) | KP feb. 2010 | 40,9 | 39,0 | 40,5 | 40,8 | 40,5 |
| KOM nov. 2009 | 40,9 | 40,3 | 41,0 | 40,9 | — |
| KP okt. 2008 | 41,0 | 40,6 | 39,6 | 39,0 | — |
| Verejné výdavky
  (% HDP) | KP feb. 2010 | 43,0 | 45,5 | 45,8 | 45,6 | 44,7 |
| KOM nov. 2009 | 43,0 | 46,9 | 46,5 | 46,6 | — |
| KP okt. 2008 | 42,2 | 42,2 | 41,1 | 40,2 | — |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | KP feb. 2010 | –2,1 | –6,6 | –5,3 | –4,8 | –4,2 |
| KOM nov. 2009 | –2,1 | –6,6 | –5,5 | –5,7 | — |
| KP okt. 2008 | –1,2 | –1,6 | –1,5 | –1,2 | — |
| Primárne saldo
  (% HDP) | KP feb. 2010 | –1,0 | –5,3 | –3,5 | –2,8 | –2,0 |
| KOM nov. 2009 | –1,0 | –5,2 | –3,9 | –4,1 | — |
| KP okt. 2008 | 0,0 | –0,4 | –0,4 | –0,1 | — |
| Cyklicky upravené saldo (3)

  (% HDP) | KP feb. 2010 | –3,8 | –5,9 | –4,2 | –3,8 | –3,8 |
| KOM nov. 2009 | –4,1 | –6,0 | –4,5 | –4,8 | — |
| KP okt. 2008 | –2,0 | –1,7 | –1,4 | –1,1 | — |
| Štrukturálne saldo (5)

  (% HDP) | KP feb. 2010 | –3,7 | –6,1 | –4,1 | –3,7 | –3,5 |
| KOM nov. 2009 | –4,1 | –6,3 | –4,7 | –4,9 | — |
| KP okt. 2008 | –1,9 | –1,7 | –1,3 | –1,1 | — |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | KP feb. 2010 | 30,0 | 35,2 | 38,6 | 40,8 | 42,0 |
| KOM nov. 2009 | 30,0 | 36,5 | 40,6 | 44,0 | — |
| KP okt. 2008 | 28,8 | 27,9 | 26,8 | 25,5 | — |
| Konvergenčný program (KP); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2008

2009

2010

2011

2012

Reálny HDP

(zmena v %)

KP feb. 2010

2,5

–4,0

1,3

2,6

3,8

KOM nov. 2009

2,5

–4,8

0,8

2,3

—

KP okt. 2008

4,4

3,7

4,4

5,2

—

Inflácia HISC

(%)

KP feb. 2010

6,3

0,6

1,8

1,5

1,8

KOM nov. 2009

6,3

0,6

1,5

1,8

—

KP okt. 2008

6,4

2,9

3,0

2,5

—

Produkčná medzera (3)

(% potenciálneho GDP)

KP feb. 2010

4,8

–2,0

–2,9

–2,6

–1,1

KOM nov. 2009 (4)

5,6

–1,8

–2,9

–2,5

—

KP okt. 2008

1,9

0,4

–0,4

–0,2

—

Čisté poskytnuté úvery/prijaté úvery voči zvyšku sveta

(% HDP)

KP feb. 2010

–2,4

–0,2

1,0

0,2

0,6

KOM nov. 2009

–2,2

–1,5

–0,7

–0,4

—

KP okt. 2008

–1,0

–0,5

0,4

1,2

—

Verejné príjmy

(% HDP)

KP feb. 2010

40,9

39,0

40,5

40,8

40,5

KOM nov. 2009

40,9

40,3

41,0

40,9

—

KP okt. 2008

41,0

40,6

39,6

39,0

—

Verejné výdavky

(% HDP)

KP feb. 2010

43,0

45,5

45,8

45,6

44,7

KOM nov. 2009

43,0

46,9

46,5

46,6

—

KP okt. 2008

42,2

42,2

41,1

40,2

—

Saldo verejných financií

(% HDP)

KP feb. 2010

–2,1

–6,6

–5,3

–4,8

–4,2

KOM nov. 2009

–2,1

–6,6

–5,5

–5,7

—

KP okt. 2008

–1,2

–1,6

–1,5

–1,2

—

Primárne saldo

(% HDP)

KP feb. 2010

–1,0

–5,3

–3,5

–2,8

–2,0

KOM nov. 2009

–1,0

–5,2

–3,9

–4,1

—

KP okt. 2008

0,0

–0,4

–0,4

–0,1

—

Cyklicky upravené saldo (3)

(% HDP)

KP feb. 2010

–3,8

–5,9

–4,2

–3,8

–3,8

KOM nov. 2009

–4,1

–6,0

–4,5

–4,8

—

KP okt. 2008

–2,0

–1,7

–1,4

–1,1

—

Štrukturálne saldo (5)

(% HDP)

KP feb. 2010

–3,7

–6,1

–4,1

–3,7

–3,5

KOM nov. 2009

–4,1

–6,3

–4,7

–4,9

—

KP okt. 2008

–1,9

–1,7

–1,3

–1,1

—

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

KP feb. 2010

30,0

35,2

38,6

40,8

42,0

KOM nov. 2009

30,0

36,5

40,6

44,0

—

KP okt. 2008

28,8

27,9

26,8

25,5

—

Konvergenčný program (KP); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na webovej stránke: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_sk.htm

(2)  Neboli poskytnuté najmä údaje o verejných výdavkoch podľa funkcií a o likvidných finančných aktívach a čistom finančnom dlhu.

(3)  Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií v programoch.

(4)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 2,4 %, 2,0 %, 2,0 % a 2,2 % v obrobí rokov 2009 – 2012.

(5)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Jednorazové a iné dočasné opatrenia tvoria podľa najnovšieho programu 0,2 % HDP v roku 2009 (znižujúce deficit) a – 0,1 % v rokoch 2010 a 2011 (zvyšujúce deficit) a v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2009 predstavujú 0,3 % HDP v roku 2009, 0,2 % HDP v roku 2010 a 0,1 % HDP v roku 2011, všetky znižujúce deficit.

Zdroj:

Konvergenčný program (KP); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

| 28.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 138/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 138/6

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému konvergenčnému programu Dánska na roky 2009 – 2015

2010/C 138/02

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom,

PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Dánska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2009 až 2015. |
| --- | --- |

(1)

Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Dánska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2009 až 2015.

| (2) | Hospodárska kríza ťažko zasiahla dánske hospodárstvo v roku 2009 a priviedla Dánsko do najhlbšej recesie od konca 2. svetovej vojny. Dánsko sa dostalo do krízy z relatívne pohodlnej pozície po období trvalého vysokého rastu s podstatnými prebytkami na bežnom účte a vo verejných financiách a nízkym verejným dlhom. Pokles sa začal v roku 2008, keď praskla cenová bublina v sektore bývania a situácia sa zhoršila z dôvodu klesajúceho vývozu, ktorý bol odzrkadlením kolapsu svetového obchodu a poklesu investícií v dôsledku slabnúceho konečného dopytu a prísnejších podmienok financovania. Napriek neustále rastúcim disponibilným príjmom sa súkromná spotreba výrazne oslabila, pretože dôveru spotrebiteľov ovplyvnil pochmúrny hospodársky výhľad, klesajúce ceny nehnuteľností a zvyšujúca sa nezamestnanosť. Dánske orgány zareagovali na prudký pokles produkcie prijatím niekoľkých rozsiahlych fiškálnych stimulačných opatrení v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva (EERP), ktoré zahŕňali zníženie daní, investičné projekty a zvýšenie výdavkov na verejnú spotrebu. Okrem fiškálnej podpory pre hospodársku činnosť sa prijali aj dva balíky opatrení na záchranu bánk, ktorými sa poskytli záruky a kapitálové injekcie. Očakáva sa, že od roku 2009 zmenia tieto opatrenia pohodlný rozpočtový prebytok z roku 2008 na deficit, ktorý v rokoch 2010 až 2012 prekročí referenčnú hodnotu 3 % HDP uvedenú v Pakte stability a rastu. Stále sa však očakáva, že verejný dlh, ktorý sa paralelne zvyšuje, zostane pod úrovňou referenčnej hodnoty 60 % HDP. Výmenný kurz bol stabilný počas celého roka 2009 a úrokový diferenciál v porovnaní s ECB sa podstatne znížil. V snahe zabezpečiť udržateľný vývoj verejných financií bude kľúčovou výzvou zabezpečiť pokračovanie reformy s cieľom zvýšiť ponuku práce. Ďalšou výzvou pre dánske orgány bude zabezpečiť včasnú redukciu stimulačných opatrení, keď sa oživenie stane sebestačným. |
| --- | --- |

(2)

Hospodárska kríza ťažko zasiahla dánske hospodárstvo v roku 2009 a priviedla Dánsko do najhlbšej recesie od konca 2. svetovej vojny. Dánsko sa dostalo do krízy z relatívne pohodlnej pozície po období trvalého vysokého rastu s podstatnými prebytkami na bežnom účte a vo verejných financiách a nízkym verejným dlhom. Pokles sa začal v roku 2008, keď praskla cenová bublina v sektore bývania a situácia sa zhoršila z dôvodu klesajúceho vývozu, ktorý bol odzrkadlením kolapsu svetového obchodu a poklesu investícií v dôsledku slabnúceho konečného dopytu a prísnejších podmienok financovania. Napriek neustále rastúcim disponibilným príjmom sa súkromná spotreba výrazne oslabila, pretože dôveru spotrebiteľov ovplyvnil pochmúrny hospodársky výhľad, klesajúce ceny nehnuteľností a zvyšujúca sa nezamestnanosť. Dánske orgány zareagovali na prudký pokles produkcie prijatím niekoľkých rozsiahlych fiškálnych stimulačných opatrení v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva (EERP), ktoré zahŕňali zníženie daní, investičné projekty a zvýšenie výdavkov na verejnú spotrebu. Okrem fiškálnej podpory pre hospodársku činnosť sa prijali aj dva balíky opatrení na záchranu bánk, ktorými sa poskytli záruky a kapitálové injekcie. Očakáva sa, že od roku 2009 zmenia tieto opatrenia pohodlný rozpočtový prebytok z roku 2008 na deficit, ktorý v rokoch 2010 až 2012 prekročí referenčnú hodnotu 3 % HDP uvedenú v Pakte stability a rastu. Stále sa však očakáva, že verejný dlh, ktorý sa paralelne zvyšuje, zostane pod úrovňou referenčnej hodnoty 60 % HDP. Výmenný kurz bol stabilný počas celého roka 2009 a úrokový diferenciál v porovnaní s ECB sa podstatne znížil. V snahe zabezpečiť udržateľný vývoj verejných financií bude kľúčovou výzvou zabezpečiť pokračovanie reformy s cieľom zvýšiť ponuku práce. Ďalšou výzvou pre dánske orgány bude zabezpečiť včasnú redukciu stimulačných opatrení, keď sa oživenie stane sebestačným.

| (3) | Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku nižších investícií, obmedzení v dostupnosti úverov a zvyšujúcej sa štrukturálnej nezamestnanosti. Vplyv hospodárskej krízy okrem toho zvyšuje negatívne účinky demografického starnutia na potenciálny produkt a udržateľnosť verejných financií. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. Pre Dánsko je dôležité uskutočniť reformy najmä v oblastiach trhu práce a dávok pri predčasnom odchode do dôchodku, aby sa zvýšila ponuka práce. |
| --- | --- |

(3)

Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku nižších investícií, obmedzení v dostupnosti úverov a zvyšujúcej sa štrukturálnej nezamestnanosti. Vplyv hospodárskej krízy okrem toho zvyšuje negatívne účinky demografického starnutia na potenciálny produkt a udržateľnosť verejných financií. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. Pre Dánsko je dôležité uskutočniť reformy najmä v oblastiach trhu práce a dávok pri predčasnom odchode do dôchodku, aby sa zvýšila ponuka práce.

| (4) | V makroekonomickom referenčnom scenári, z ktorého program vychádza, sa po poklese reálneho HDP v roku 2009 o 4,3 % predpokladá v roku 2010 obnovenie rastu na 1,3 % a jeho zvýšenie na zvyšok programového obdobia na priemernú mieru 2,2 %. Pri posúdení na základe súčasných dostupných informácií (2) sa zdá, že tento scenár sa do roku 2011 opiera o hodnoverné predpoklady rastu a v ďalšom období o priaznivé predpoklady. Medzi programom a predpoveďou útvarov Komisie z jesene 2009 sú rozdiely v zmysle skladby rastu. V programe sa predpokladá, že oživenie bude od roku 2010 zabezpečovať domáci dopyt, predovšetkým súkromná spotreba, a od roku 2011 bude nasledovať tvorba hrubého fixného kapitálu, pričom rast verejnej spotreby sa od roku 2011 ustáli a vonkajší príspevok sa zmení na mierne záporný. V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2009 sa predpokladá, že oživenie bude ťahať verejná spotreba, a zároveň aj čistý vývoz. Prognózy programu týkajúce sa inflácie a zamestnanosti sa javia ako realistické. Makroekonomický scenár sa považuje za zhodný s dánskou politikou pevného výmenného kurzu. |
| --- | --- |

(4)

V makroekonomickom referenčnom scenári, z ktorého program vychádza, sa po poklese reálneho HDP v roku 2009 o 4,3 % predpokladá v roku 2010 obnovenie rastu na 1,3 % a jeho zvýšenie na zvyšok programového obdobia na priemernú mieru 2,2 %. Pri posúdení na základe súčasných dostupných informácií (2) sa zdá, že tento scenár sa do roku 2011 opiera o hodnoverné predpoklady rastu a v ďalšom období o priaznivé predpoklady. Medzi programom a predpoveďou útvarov Komisie z jesene 2009 sú rozdiely v zmysle skladby rastu. V programe sa predpokladá, že oživenie bude od roku 2010 zabezpečovať domáci dopyt, predovšetkým súkromná spotreba, a od roku 2011 bude nasledovať tvorba hrubého fixného kapitálu, pričom rast verejnej spotreby sa od roku 2011 ustáli a vonkajší príspevok sa zmení na mierne záporný. V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2009 sa predpokladá, že oživenie bude ťahať verejná spotreba, a zároveň aj čistý vývoz. Prognózy programu týkajúce sa inflácie a zamestnanosti sa javia ako realistické. Makroekonomický scenár sa považuje za zhodný s dánskou politikou pevného výmenného kurzu.

| (5) | Deficit verejných financií v roku 2009 sa v programe odhaduje na úrovni 2,9 % HDP. V masívnom obrate z prebytku 3,4 % HDP v roku 2008 sa do veľkej miery odzrkadľuje vplyv krízy na verejné financie, ale spôsobili ho aj stimulačné opatrenia vo výške 2,2 % HDP, ktoré vláda prijala v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva (EERP). Zhoršenie bolo spôsobené hlavne zvýšením výdavkov v dôsledku fungovania automatických stabilizátorov, hoci stimulačné opatrenia vlády zahŕňali aj výrazné zníženie daní. Podľa programu sa očakáva, že fiškálna politika zostane v roku 2010 podporná a v ďalších rokoch programu sa zmení na reštriktívnu. Vzhľadom na relatívne priaznivú štartovú pozíciu Dánska je pokračujúca fiškálna expanzia v roku 2010 primeraná a v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva. Na účely návratu na udržateľnú pozíciu v oblasti verejných financií sa v programe predpokladá, že od roku 2011 sa začne fiškálna konsolidácia, a uvádza sa, že potrebné opatrenia – nad rámec tých, ktoré vyplývajú z postupného rušenia prvkov financovania v daňovej reforme z roku 2010 a z normalizácie verejných investícií – sa stanovia neskôr. |
| --- | --- |

(5)

Deficit verejných financií v roku 2009 sa v programe odhaduje na úrovni 2,9 % HDP. V masívnom obrate z prebytku 3,4 % HDP v roku 2008 sa do veľkej miery odzrkadľuje vplyv krízy na verejné financie, ale spôsobili ho aj stimulačné opatrenia vo výške 2,2 % HDP, ktoré vláda prijala v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva (EERP). Zhoršenie bolo spôsobené hlavne zvýšením výdavkov v dôsledku fungovania automatických stabilizátorov, hoci stimulačné opatrenia vlády zahŕňali aj výrazné zníženie daní. Podľa programu sa očakáva, že fiškálna politika zostane v roku 2010 podporná a v ďalších rokoch programu sa zmení na reštriktívnu. Vzhľadom na relatívne priaznivú štartovú pozíciu Dánska je pokračujúca fiškálna expanzia v roku 2010 primeraná a v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva. Na účely návratu na udržateľnú pozíciu v oblasti verejných financií sa v programe predpokladá, že od roku 2011 sa začne fiškálna konsolidácia, a uvádza sa, že potrebné opatrenia – nad rámec tých, ktoré vyplývajú z postupného rušenia prvkov financovania v daňovej reforme z roku 2010 a z normalizácie verejných investícií – sa stanovia neskôr.

| (6) | V programe sa predpokladá zvýšenie deficitu verejných financií v roku 2010 na úroveň 5,3 % HDP v dôsledku znižujúceho sa pomeru príjmov a zvyšujúceho sa pomeru výdavkov. V klesajúcom pomere príjmov sa odzrkadľuje daňová reforma, ktorá nadobudne účinnosť v roku 2010, zatiaľ čo v narastajúcom podiele výdavkov na HDP sa odzrkadľuje fungovanie automatických stabilizátorov a dodatočných stimulačných opatrení vlády. Očakáva sa, že stimulačné opatrenia a zníženie daní budú predstavovať 1,3 % HDP, zatiaľ čo nestále prvky uvedené v programe vrátane príjmov z ťažby ropy v Severnom mori a dotácií pre Grónsko a Faerské ostrovy budú v roku 2010 tvoriť – 1,7 % HDP (3). Štrukturálne saldo, t. j. cyklicky upravené saldo prepočítané útvarmi Komisie s použitím spoločne dohodnutej metodiky, sa má zhoršiť o 2,5 percentuálneho bodu, čo potvrdzuje trhovo expanzívny kurz fiškálnej politiky. Rozdiel v porovnaní s rozsahom stimulačných opatrení a znížením daní sa vysvetľuje hlavne výpadkom príjmov. |
| --- | --- |

(6)

V programe sa predpokladá zvýšenie deficitu verejných financií v roku 2010 na úroveň 5,3 % HDP v dôsledku znižujúceho sa pomeru príjmov a zvyšujúceho sa pomeru výdavkov. V klesajúcom pomere príjmov sa odzrkadľuje daňová reforma, ktorá nadobudne účinnosť v roku 2010, zatiaľ čo v narastajúcom podiele výdavkov na HDP sa odzrkadľuje fungovanie automatických stabilizátorov a dodatočných stimulačných opatrení vlády. Očakáva sa, že stimulačné opatrenia a zníženie daní budú predstavovať 1,3 % HDP, zatiaľ čo nestále prvky uvedené v programe vrátane príjmov z ťažby ropy v Severnom mori a dotácií pre Grónsko a Faerské ostrovy budú v roku 2010 tvoriť – 1,7 % HDP (3). Štrukturálne saldo, t. j. cyklicky upravené saldo prepočítané útvarmi Komisie s použitím spoločne dohodnutej metodiky, sa má zhoršiť o 2,5 percentuálneho bodu, čo potvrdzuje trhovo expanzívny kurz fiškálnej politiky. Rozdiel v porovnaní s rozsahom stimulačných opatrení a znížením daní sa vysvetľuje hlavne výpadkom príjmov.

| (7) | Cieľmi strednodobej rozpočtovej stratégie programu sú štrukturálne vyrovnaný rozpočet do roku 2015, minimálne nulový indikátor dlhodobej udržateľnosti (4) a zlepšenie štrukturálneho salda od roku 2010 do roku 2013 spolu o 11⁄2 % HDP. V programe sa očakáva, že celkový a primárny deficit sa od roku 2011 budú postupne zužovať, primárne saldo sa od roku 2013 zmení na pozitívne a celkové saldo dosiahne v roku 2015 nulovú úroveň. Zodpovedajúci vývoj štrukturálneho salda prepočítaného podľa spoločne dohodnutej metodiky na základe informácií uvedených v programe naznačuje, že kurz fiškálnej politiky bude v roku 2015 pomerne expanzívny o – 0,4 % HDP, čo je o niečo menej ako cieľ stanovený v programe. Okrem predpokladaného nulového reálneho rastu výdavkov na verejnú spotrebu od roku 2011 do roku 2013, normalizácie verejných investícií a zavedenia prvkov financovania v daňovej reforme je predpokladaná konsolidácia založená na doteraz nešpecifikovaných opatreniach, ale v programe sa uvádza, že konsolidácia má vychádzať z obmedzenia výdavkov, pričom zvyšovanie daní je vylúčené. V aktualizácii programu sa ako strednodobý rozpočtový cieľ uvádza dosiahnutie štrukturálne vyrovnaného rozpočtu. Vzhľadom na najnovšie prognózy a súčasnú úroveň dlhu sa v strednodobom rozpočtovom cieli viac ako primeraným spôsobom odzrkadľujú ciele paktu. |
| --- | --- |

(7)

Cieľmi strednodobej rozpočtovej stratégie programu sú štrukturálne vyrovnaný rozpočet do roku 2015, minimálne nulový indikátor dlhodobej udržateľnosti (4) a zlepšenie štrukturálneho salda od roku 2010 do roku 2013 spolu o 11⁄2 % HDP. V programe sa očakáva, že celkový a primárny deficit sa od roku 2011 budú postupne zužovať, primárne saldo sa od roku 2013 zmení na pozitívne a celkové saldo dosiahne v roku 2015 nulovú úroveň. Zodpovedajúci vývoj štrukturálneho salda prepočítaného podľa spoločne dohodnutej metodiky na základe informácií uvedených v programe naznačuje, že kurz fiškálnej politiky bude v roku 2015 pomerne expanzívny o – 0,4 % HDP, čo je o niečo menej ako cieľ stanovený v programe. Okrem predpokladaného nulového reálneho rastu výdavkov na verejnú spotrebu od roku 2011 do roku 2013, normalizácie verejných investícií a zavedenia prvkov financovania v daňovej reforme je predpokladaná konsolidácia založená na doteraz nešpecifikovaných opatreniach, ale v programe sa uvádza, že konsolidácia má vychádzať z obmedzenia výdavkov, pričom zvyšovanie daní je vylúčené. V aktualizácii programu sa ako strednodobý rozpočtový cieľ uvádza dosiahnutie štrukturálne vyrovnaného rozpočtu. Vzhľadom na najnovšie prognózy a súčasnú úroveň dlhu sa v strednodobom rozpočtovom cieli viac ako primeraným spôsobom odzrkadľujú ciele paktu.

| (8) | Zatiaľ čo rozpočtové prognózy v programe na rok 2010 sa javia ako hodnoverné, výsledok za rok 2011 a ďalšie roky môže byť horší ako prognózovaný. Prognózy príjmov v aktualizácii zostávajú realistické, ale podliehajú rizikám poklesu a plánovaná konsolidácia na strane výdavkov sa neopiera o opatrenia. Okrem toho sa v makroekonomickom scenári, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy, predpokladá vysoký rast súkromnej spotreby a obmedzenie verejnej spotreby. Vzhľadom na vývoj výdavkov, ktoré často presahujú ciele, je predpokladaný nulový reálny rast verejnej spotreby od roku 2011 do roku 2013 pravdepodobne optimistický. Finančný sektor sa javí ako stabilný, ale finančnými záchrannými opatreniami prijatými počas krízy sa zvýšila riziková expozícia vlády voči tomuto sektoru. |
| --- | --- |

(8)

Zatiaľ čo rozpočtové prognózy v programe na rok 2010 sa javia ako hodnoverné, výsledok za rok 2011 a ďalšie roky môže byť horší ako prognózovaný. Prognózy príjmov v aktualizácii zostávajú realistické, ale podliehajú rizikám poklesu a plánovaná konsolidácia na strane výdavkov sa neopiera o opatrenia. Okrem toho sa v makroekonomickom scenári, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy, predpokladá vysoký rast súkromnej spotreby a obmedzenie verejnej spotreby. Vzhľadom na vývoj výdavkov, ktoré často presahujú ciele, je predpokladaný nulový reálny rast verejnej spotreby od roku 2011 do roku 2013 pravdepodobne optimistický. Finančný sektor sa javí ako stabilný, ale finančnými záchrannými opatreniami prijatými počas krízy sa zvýšila riziková expozícia vlády voči tomuto sektoru.

| (9) | V roku 2009 sa hrubý dlh verejných financií odhaduje na 38,5 % HDP, v roku 2012 sa má zvýšiť na 48,3 % a potom v roku 2015 klesnúť na 45,0 % HDP. Tento vývoj je spôsobený hlavne prudkým zvýšením deficitu a poklesom HDP v roku 2009. Vzhľadom na negatívne riziká rozpočtových cieľov by sa pomer dlhu k HDP mohol zvýšiť výraznejšie, ako sa očakáva v programe. Čistá finančná pozícia verejných financií je však na začiatku programového obdobia pozitívna, ale počas programového obdobia sa zmení na mierne negatívnu. Podľa prognózy zostane pomer hrubého dlhu k HDP pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v Pakte stability a rastu. |
| --- | --- |

(9)

V roku 2009 sa hrubý dlh verejných financií odhaduje na 38,5 % HDP, v roku 2012 sa má zvýšiť na 48,3 % a potom v roku 2015 klesnúť na 45,0 % HDP. Tento vývoj je spôsobený hlavne prudkým zvýšením deficitu a poklesom HDP v roku 2009. Vzhľadom na negatívne riziká rozpočtových cieľov by sa pomer dlhu k HDP mohol zvýšiť výraznejšie, ako sa očakáva v programe. Čistá finančná pozícia verejných financií je však na začiatku programového obdobia pozitívna, ale počas programového obdobia sa zmení na mierne negatívnu. Podľa prognózy zostane pomer hrubého dlhu k HDP pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v Pakte stability a rastu.

| (10) | Zo strednodobých prognóz dlhu, v ktorých sa predpokladá, že miera rastu HDP sa len postupne zotaví na hodnoty prognózované pred krízou a že pomery zdanenia sa vrátia na predkrízové úrovne, a ktoré zahŕňajú predpokladaný rast výdavkov spojených so starnutím obyvateľstva, vyplýva, že rozpočtová stratégia, s ktorou sa počíta v programe, by tak, ako je, a bez ďalších politických zmien bola viac ako dostatočná na stabilizáciu pomeru dlhu k HDP do roku 2020. |
| --- | --- |

(10)

Zo strednodobých prognóz dlhu, v ktorých sa predpokladá, že miera rastu HDP sa len postupne zotaví na hodnoty prognózované pred krízou a že pomery zdanenia sa vrátia na predkrízové úrovne, a ktoré zahŕňajú predpokladaný rast výdavkov spojených so starnutím obyvateľstva, vyplýva, že rozpočtová stratégia, s ktorou sa počíta v programe, by tak, ako je, a bez ďalších politických zmien bola viac ako dostatočná na stabilizáciu pomeru dlhu k HDP do roku 2020.

| (11) | Dlhodobý vplyv starnutia na rozpočet je jednoznačne nižší ako priemer EÚ. Rozpočtová pozícia v roku 2009, odhadovaná v programe, prispieva k znižovaniu hrubého dlhu. Zabezpečenie vysokých primárnych prebytkov v strednodobom horizonte by mohlo prispieť k zníženiu rizík udržateľnosti verejných financií, ktoré Komisia v správe o udržateľnosti z roku 2009 (5) hodnotila ako nízke. |
| --- | --- |

(11)

Dlhodobý vplyv starnutia na rozpočet je jednoznačne nižší ako priemer EÚ. Rozpočtová pozícia v roku 2009, odhadovaná v programe, prispieva k znižovaniu hrubého dlhu. Zabezpečenie vysokých primárnych prebytkov v strednodobom horizonte by mohlo prispieť k zníženiu rizík udržateľnosti verejných financií, ktoré Komisia v správe o udržateľnosti z roku 2009 (5) hodnotila ako nízke.

| (12) | Ako vidno z rozpočtových výsledkov, Dánsku prospel pomerne silný fiškálny rámec, ktorý sa vyznačuje hlavne širokým rozsahom pôsobnosti, transparentnosťou a zreteľnosťou svojich fiškálnych pravidiel. Výdavky na verejnú spotrebu však mali sklon prekračovať cieľové hodnoty. Najnovšie iniciatívy, ktoré sa týkajú hospodárskych postihov, by mohli posilniť motiváciu miestnych samospráv, aby dodržiavali dohodnuté ciele. Od roku 2002 sa dánska daňová politika sústreďuje na zmrazenie daní, v dôsledku čoho sa nemôžu zvyšovať nepriame ani priame dane. Zmrazenie daní možno považovať za nástroj kontroly verejných výdavkov. Zmrazenie daní nestálo v ceste rozsiahlej daňovej reforme v roku 2009, ale jeho prísne dodržiavanie môže sťažiť ďalšie úpravy a v daňovej štruktúre zachováva určité neefektívnosti týkajúce sa najmä zdaňovania nehnuteľností. |
| --- | --- |

(12)

Ako vidno z rozpočtových výsledkov, Dánsku prospel pomerne silný fiškálny rámec, ktorý sa vyznačuje hlavne širokým rozsahom pôsobnosti, transparentnosťou a zreteľnosťou svojich fiškálnych pravidiel. Výdavky na verejnú spotrebu však mali sklon prekračovať cieľové hodnoty. Najnovšie iniciatívy, ktoré sa týkajú hospodárskych postihov, by mohli posilniť motiváciu miestnych samospráv, aby dodržiavali dohodnuté ciele. Od roku 2002 sa dánska daňová politika sústreďuje na zmrazenie daní, v dôsledku čoho sa nemôžu zvyšovať nepriame ani priame dane. Zmrazenie daní možno považovať za nástroj kontroly verejných výdavkov. Zmrazenie daní nestálo v ceste rozsiahlej daňovej reforme v roku 2009, ale jeho prísne dodržiavanie môže sťažiť ďalšie úpravy a v daňovej štruktúre zachováva určité neefektívnosti týkajúce sa najmä zdaňovania nehnuteľností.

| (13) | Keďže jednou z hlavných dlhodobých výziev pre dánske hospodárstvo je zvýšiť ponuku práce, vláda iniciovala opatrenia na posilnenie motivácie k práci a odradenie absentérov. V roku 2009 sa v dôsledku celosvetovej hospodárskej krízy a v rámci obmedzení vyplývajúcich zo zmrazenia daní schválila s účinnosťou od roku 2010 daňová reforma, ktorou sa významne znižuje daňové zaťaženie pracovnej sily. Rôzne prvky tejto daňovej reformy sa budú zavádzať postupne v období od roku 2010 do roku 2019. V roku 2010 sa straty príjmov odhadujú na približne 0,6 % HDP, ale prvky financovania zabezpečia postupom času plné pokrytie reformy, čo sa týka účinkov priamych príjmov (s neutrálnym vplyvom v roku 2013 a pozitívnym v roku 2015). Okrem toho dánske orgány očakávajú, že zvýšenie stimulov pre ponuku na trhu práce v dlhodobejšom horizonte posilní verejné financie (o približne 0,3 % HDP). |
| --- | --- |

(13)

Keďže jednou z hlavných dlhodobých výziev pre dánske hospodárstvo je zvýšiť ponuku práce, vláda iniciovala opatrenia na posilnenie motivácie k práci a odradenie absentérov. V roku 2009 sa v dôsledku celosvetovej hospodárskej krízy a v rámci obmedzení vyplývajúcich zo zmrazenia daní schválila s účinnosťou od roku 2010 daňová reforma, ktorou sa významne znižuje daňové zaťaženie pracovnej sily. Rôzne prvky tejto daňovej reformy sa budú zavádzať postupne v období od roku 2010 do roku 2019. V roku 2010 sa straty príjmov odhadujú na približne 0,6 % HDP, ale prvky financovania zabezpečia postupom času plné pokrytie reformy, čo sa týka účinkov priamych príjmov (s neutrálnym vplyvom v roku 2013 a pozitívnym v roku 2015). Okrem toho dánske orgány očakávajú, že zvýšenie stimulov pre ponuku na trhu práce v dlhodobejšom horizonte posilní verejné financie (o približne 0,3 % HDP).

| (14) | Celkovo možno stratégiu udržiavania podporných fiškálnych politík aj v roku 2010 považovať za zhodnú s európskym plánom na oživenie hospodárstva. Na základe negatívnych účinkov hospodárskej krízy sa predpokladá, že deficit verejných financií v rokoch 2010, 2011 a 2012 prekročí referenčnú hodnotu 3 % HDP. Vzhľadom na riziká rozpočtových prognóz v neskorších rokoch programu sa však plánovaný návrat k vyrovnanému rozpočtu nemusí podariť a do roku 2013 sa nemusí dosiahnuť plánovaná korekcia štrukturálneho rozpočtového salda o 11⁄2 %. Prognózovaná fiškálna pozícia meraná zmenou štrukturálneho salda naznačuje, že fiškálna konsolidácia sa bude upevňovať od roku 2011, aj keď miernym tempom, približujúcim sa k referenčnej hodnote 0,5 % HDP (6). V programe sa uvádza, že konsolidácia prostredníctvom nových opatrení bude prebiehať na strane výdavkov, ale neopiera sa o konkrétne konsolidačné opatrenia okrem predpokladu, že základom rozpočtového plánovania v rokoch 2011 až 2013 bude nulový reálny rast verejnej spotreby. Preto by bolo treba posilniť rozpočtovú stratégiu v súlade s požiadavkami paktu. Okrem toho, keďže je program zacielený na dosiahnutie štrukturálnej rovnováhy do roku 2015, štrukturálne saldo prepočítané útvarmi Komisie pomocou spoločne dohodnutej metódy je v roku 2015 prognózované ako mierne negatívne o – 0,4 % a podlieha rovnakým, už uvedeným rizikám. |
| --- | --- |

(14)

Celkovo možno stratégiu udržiavania podporných fiškálnych politík aj v roku 2010 považovať za zhodnú s európskym plánom na oživenie hospodárstva. Na základe negatívnych účinkov hospodárskej krízy sa predpokladá, že deficit verejných financií v rokoch 2010, 2011 a 2012 prekročí referenčnú hodnotu 3 % HDP. Vzhľadom na riziká rozpočtových prognóz v neskorších rokoch programu sa však plánovaný návrat k vyrovnanému rozpočtu nemusí podariť a do roku 2013 sa nemusí dosiahnuť plánovaná korekcia štrukturálneho rozpočtového salda o 11⁄2 %. Prognózovaná fiškálna pozícia meraná zmenou štrukturálneho salda naznačuje, že fiškálna konsolidácia sa bude upevňovať od roku 2011, aj keď miernym tempom, približujúcim sa k referenčnej hodnote 0,5 % HDP (6). V programe sa uvádza, že konsolidácia prostredníctvom nových opatrení bude prebiehať na strane výdavkov, ale neopiera sa o konkrétne konsolidačné opatrenia okrem predpokladu, že základom rozpočtového plánovania v rokoch 2011 až 2013 bude nulový reálny rast verejnej spotreby. Preto by bolo treba posilniť rozpočtovú stratégiu v súlade s požiadavkami paktu. Okrem toho, keďže je program zacielený na dosiahnutie štrukturálnej rovnováhy do roku 2015, štrukturálne saldo prepočítané útvarmi Komisie pomocou spoločne dohodnutej metódy je v roku 2015 prognózované ako mierne negatívne o – 0,4 % a podlieha rovnakým, už uvedeným rizikám.

| (15) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, v programe sú uvedené všetky povinné a väčšina nepovinných údajov (7). |
| --- | --- |

(15)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, v programe sú uvedené všetky povinné a väčšina nepovinných údajov (7).

Celkovo možno konštatovať, že ťažká hospodárska kríza podstatne ovplyvnila verejné financie. Prognózy uvedené v programe a vychádzajúce zo súčasných politík naznačujú, že deficit verejných financií prekročí v rokoch 2010 až 2012 referenčnú hodnotu 3 % HDP. Keďže na základe prognózovaného spôsobu konsolidácie sa predpokladá, že strednodobý cieľ štrukturálne vyváženého rozpočtu sa dosiahne do konca programového obdobia v roku 2015, štrukturálne saldo prepočítané útvarmi Komisie použitím spoločne dohodnutej metódy sa odhaduje ako mierne negatívne. Vzhľadom na riziká poklesu spojené s týmito prognózami by bolo žiaduce, aby vláda stanovila konsolidačné opatrenia, ktoré sa majú prijať.

V zmysle uvedeného hodnotenia sa Dánsko vyzýva, aby:

| i) | zvýšilo úsilie, ktorým sa zabezpečí, že plánované nedodržanie referenčnej hodnoty 3 % HDP zostane pod kontrolou, a urýchlene vykonalo korekciu plánovaného prekročenia deficitu nad referenčnú hodnotu, ako aj |
| --- | --- |

i)

zvýšilo úsilie, ktorým sa zabezpečí, že plánované nedodržanie referenčnej hodnoty 3 % HDP zostane pod kontrolou, a urýchlene vykonalo korekciu plánovaného prekročenia deficitu nad referenčnú hodnotu, ako aj

| ii) | stanovilo opatrenia na podporu fiškálnej konsolidácie, aby do roku 2015 dosiahlo plánovaný strednodobý rozpočtový cieľ. |
| --- | --- |

ii)

stanovilo opatrenia na podporu fiškálnej konsolidácie, aby do roku 2015 dosiahlo plánovaný strednodobý rozpočtový cieľ.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | KP feb. 2010 | –0,9 | –4,3 | 1,3 | 1,6 | 2,0 | 2,3 | 2,6 | 2,6 |
| KOM nov. 2009 | –1,2 | –4,5 | 1,5 | 1,8 | — | — | — | — |
| KP okt. 2008 | 0,2 | –0,2 | 0,7 | 1,9 | 1,7 | 1,6 | 1,6 | 1,6 |
| Inflácia HISC
  (%) | KP feb. 2010 | 3,6 | 0,8 | 2,1 | 1,5 | 2,3 | 2,1 | 1,9 | 1,9 |
| KOM nov. 2009 | 3,6 | 1,1 | 1,5 | 1,8 | — | — | — | — |
| KP okt. 2008 | 3,6 | 1,3 | 2,1 | 1,4 | 1,8 | 1,9 | 1,9 | 1,8 |
| Produkčná medzera (8)

  (% potenciálneho HDP) | KP feb. 2010 | 0,3 | –4,5 | –3,9 | –3,1 | –2,0 | –0,9 | 0,1 | 0,7 |
| KOM nov. 2009 (9) | –0,1 | –5,1 | –4,1 | –3,2 | — | — | — | — |
| KP okt. 2008 | 0,0 | –1,4 | –1,8 | –1,2 | — | — | — | — |
| Čisté úvery/pôžičky voči zvyšku sveta
  (% HDP) | KP feb. 2010 | 2,2 | 2,9 | 2,4 | 2,4 | 2,6 | 2,9 | 3,2 | 3,5 |
| KOM nov. 2009 | 2,2 | 2,0 | 0,5 | 1,0 | — | — | — | — |
| KP okt. 2008 | 1,7 | 1,8 | 2,3 | 2,6 | 2,6 | 2,4 | 2,1 | 1,8 |
| Verejné príjmy
  (% HDP) | KP feb. 2010 | 54,3 | 53,3 | 52,4 | 52,4 | 51,8 | 51,8 | 51,9 | 52,0 |
| KOM nov. 2009 | 55,3 | 53,9 | 52,8 | 53,0 | — | — | — | — |
| KP okt. 2008 | 53,2 | 51,2 | 51,5 | 52,1 | 51,8 | 51,7 | 51,6 | 51,5 |
| Verejné výdavky
  (% HDP) | KP feb.2010 | 50,9 | 56,3 | 57,7 | 56,5 | 54,9 | 53,6 | 52,8 | 52,0 |
| KOM nov. 2009 | 51,9 | 55,9 | 57,6 | 56,4 | — | — | — | — |
| KP okt. 2008 | 50,2 | 51,2 | 52,8 | 51,8 | 51,7 | 51,6 | 51,6 | 51,6 |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | KP feb. 2010 | 3,4 | –2,9 | –5,3 | –4,1 | –3,1 | –1,8 | –0,8 | 0,0 |
| KOM nov. 2009 | 3,4 | –2,0 | –4,8 | –3,4 | — | — | — | — |
| KP okt. 2008 | 3,0 | 0,0 | –1,2 | 0,3 | 0,1 | 0,1 | 0,0 | –0,1 |
| Primárne saldo
  (% HDP) | KP feb. 2010 | 4,8 | –1,3 | –3,7 | –2,3 | –1,2 | 0,3 | 1,3 | 2,1 |
| KOM nov. 2009 | 4,8 | –0,5 | –3,3 | –1,9 | — | — | — | — |
| KP okt. 2008 | –4,2 | –1,5 | –0,2 | –1,6 | –1,3 | –1,2 | –0,9 | –0,7 |
| Cyklicky upravené saldo (8)

  (% HDP) | KP feb. 2010 | 3,2 | 0,0 | –2,8 | –2,1 | –1,7 | –1,1 | –0,8 | –0,4 |
| KOM nov. 2009 | 3,4 | 1,3 | –2,1 | –1,3 | — | — | — | — |
| KP okt. 2008 | 3,0 | 0,9 | 0,0 | 1,1 | — | — | — | — |
| Štrukturálne saldo (10)

  (% HDP) | KP feb. 2010 | 3,2 | 1,4 | –1,1 | –1,0 | –0,8 | –0,3 | –0,5 | –0,4 |
| KOM nov. 2009 | 3,4 | 1,4 | –1,5 | –1,3 | — | — | — | — |
| KP okt. 2008 | 4,0 | 2,6 | 1,7 | 1,3 | — | — | — | — |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | KP feb. 2010 | 33,4 | 38,5 | 41,8 | 46,2 | 48,3 | 48,1 | 46,1 | 45,0 |
| KOM nov. 2009 | 33,5 | 33,7 | 35,3 | 35,2 | — | — | — | — |
| KP okt. 2008 | 30,3 | 27,9 | 26,3 | 25,4 | 24,6 | 23,8 | 23,2 | 22,6 |
| Konvergenčný program (KP); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Reálny HDP

(zmena v %)

KP feb. 2010

–0,9

–4,3

1,3

1,6

2,0

2,3

2,6

2,6

KOM nov. 2009

–1,2

–4,5

1,5

1,8

—

—

—

—

KP okt. 2008

0,2

–0,2

0,7

1,9

1,7

1,6

1,6

1,6

Inflácia HISC

(%)

KP feb. 2010

3,6

0,8

2,1

1,5

2,3

2,1

1,9

1,9

KOM nov. 2009

3,6

1,1

1,5

1,8

—

—

—

—

KP okt. 2008

3,6

1,3

2,1

1,4

1,8

1,9

1,9

1,8

Produkčná medzera (8)

(% potenciálneho HDP)

KP feb. 2010

0,3

–4,5

–3,9

–3,1

–2,0

–0,9

0,1

0,7

KOM nov. 2009 (9)

–0,1

–5,1

–4,1

–3,2

—

—

—

—

KP okt. 2008

0,0

–1,4

–1,8

–1,2

—

—

—

—

Čisté úvery/pôžičky voči zvyšku sveta

(% HDP)

KP feb. 2010

2,2

2,9

2,4

2,4

2,6

2,9

3,2

3,5

KOM nov. 2009

2,2

2,0

0,5

1,0

—

—

—

—

KP okt. 2008

1,7

1,8

2,3

2,6

2,6

2,4

2,1

1,8

Verejné príjmy

(% HDP)

KP feb. 2010

54,3

53,3

52,4

52,4

51,8

51,8

51,9

52,0

KOM nov. 2009

55,3

53,9

52,8

53,0

—

—

—

—

KP okt. 2008

53,2

51,2

51,5

52,1

51,8

51,7

51,6

51,5

Verejné výdavky

(% HDP)

KP feb.2010

50,9

56,3

57,7

56,5

54,9

53,6

52,8

52,0

KOM nov. 2009

51,9

55,9

57,6

56,4

—

—

—

—

KP okt. 2008

50,2

51,2

52,8

51,8

51,7

51,6

51,6

51,6

Saldo verejných financií

(% HDP)

KP feb. 2010

3,4

–2,9

–5,3

–4,1

–3,1

–1,8

–0,8

0,0

KOM nov. 2009

3,4

–2,0

–4,8

–3,4

—

—

—

—

KP okt. 2008

3,0

0,0

–1,2

0,3

0,1

0,1

0,0

–0,1

Primárne saldo

(% HDP)

KP feb. 2010

4,8

–1,3

–3,7

–2,3

–1,2

0,3

1,3

2,1

KOM nov. 2009

4,8

–0,5

–3,3

–1,9

—

—

—

—

KP okt. 2008

–4,2

–1,5

–0,2

–1,6

–1,3

–1,2

–0,9

–0,7

Cyklicky upravené saldo (8)

(% HDP)

KP feb. 2010

3,2

0,0

–2,8

–2,1

–1,7

–1,1

–0,8

–0,4

KOM nov. 2009

3,4

1,3

–2,1

–1,3

—

—

—

—

KP okt. 2008

3,0

0,9

0,0

1,1

—

—

—

—

Štrukturálne saldo (10)

(% HDP)

KP feb. 2010

3,2

1,4

–1,1

–1,0

–0,8

–0,3

–0,5

–0,4

KOM nov. 2009

3,4

1,4

–1,5

–1,3

—

—

—

—

KP okt. 2008

4,0

2,6

1,7

1,3

—

—

—

—

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

KP feb. 2010

33,4

38,5

41,8

46,2

48,3

48,1

46,1

45,0

KOM nov. 2009

33,5

33,7

35,3

35,2

—

—

—

—

KP okt. 2008

30,3

27,9

26,3

25,4

24,6

23,8

23,2

22,6

Konvergenčný program (KP); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na webovej stránke: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  V hodnotení sa zohľadňuje najmä predpoveď útvarov Komisie z jesene 2009, ale aj iné informácie, ktoré sa odvtedy sprístupnili.

(3)  V aktualizácii programu sa usudzuje, že tieto nestále zdroje príjmov a výdavkov a odchýlky od štrukturálnej úrovne sú „dočasné alebo jednorazové opatrenia“. Okrem prevodu kapitálu vo výške 0,3 % HDP v roku 2010 prameniaceho z reformy zdaňovania dôchodkových výnosov sa podľa definície útvarov Komisie nepovažujú tieto opatrenia za jednorazové. S použitím definície pojmu „jednorazový“ podľa útvarov Komisie by v roku 2010 štrukturálne saldo predstavovalo – 2,5 % HDP a v zvyšných rokoch programu by sa rovnalo cyklicky upravenému saldu.

(4)  Dánsky indikátor dlhodobej udržateľnosti je porovnateľný s indikátorom S2, ktorý používajú útvary Komisie.

(5)  V záveroch Rady z 10. novembra 2009 o udržateľnosti verejných financií „Rada vyzýva členské štáty, aby sa vo svojich nasledujúcich programoch stability a konvergenčných programoch sústreďovali na stratégie zamerané na udržateľnosť,“ a ďalej „vyzýva Komisiu, aby spolu s Výborom pre hospodársku politiku a Hospodárskym a finančným výborom ďalej rozpracovala metodiky hodnotenia dlhodobej udržateľnosti verejných financií včas pre ďalšiu správu o udržateľnosti“, ktorá sa očakáva v roku 2012.

(6)  Zmena štrukturálneho salda prepočítaného podľa spoločne dohodnutej metodiky s použitím jednorazových opatrení podľa definície útvarov Komisie naznačuje plánované štrukturálne zlepšenie o približne 0,5 % HDP v roku 2011, čo znamená celkové zlepšenie za roky 2011 až 2013 o 1,5 % HDP.

(7)  Neposkytli sa najmä údaje o podrobných kategóriách zosúladenia dlhu a deficitu, vďaka čomu je hodnotenie objektívne náročnejšie.

(8)  Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií v programoch.

(9)  Založené na potenciálnom raste 1,4 %, 0,6 %, 0,5 % a 0,9 % v období rokov 2008 – 2011.

(10)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Jednorazové a iné dočasné opatrenia sú vo výške 1,4 % HDP v roku 2009, 1,7 % v roku 2010, 1,1 % v roku 2011, 0,9 % v roku 2012, 0,8 % v roku 2013 a 0,0 % v roku 2015; vo všetkých prípadoch vedú k zníženiu deficitu podľa najnovšieho programu a 0,1 % HDP v roku 2009 a 0,6 % v roku 2010; vo všetkých prípadoch vedú k zníženiu deficitu podľa predpovede útvarov Komisie z jesene 2009. Z dôvodu rozdielov v metodike sa jednorazové opatrenia uvedené v programe neposudzujú ako jednorazové opatrenia podľa definície útvarov Komisie. S použitím tejto definície by jednorazové opatrenia zamerané na zníženie deficitu v roku 2010 predstavovali 0,3 % HDP a v ostatných rokoch nulu.

Zdroj:

Konvergenčný program (KP); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

| 28.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 138/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 138/11

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému programu stability Fínska na roky 2009 – 2013

2010/C 138/03

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný program stability Fínska na roky 2009 až 2013. |
| --- | --- |

(1)

Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný program stability Fínska na roky 2009 až 2013.

| (2) | Hoci malo Fínsko pri vypuknutí celosvetovej krízy v roku 2008 pomerne silnú pozíciu, pričom stavalo na značnom prebytku na bežnom účte a prebytku verejných financií, celosvetová kríza mala zvlášť silný vplyv na jeho priemysel vysoko orientovaný na vývoz, ako aj na domáce odvetvia prostredníctvom negatívneho ovplyvnenia dôvery. Fínsko umožnilo pôsobenie automatických stabilizátorov v plnom rozsahu a okrem toho zabezpečilo pomerne rozsiahle diskrečné fiškálne stimuly. Verejné financie sa preto v roku 2009 oslabili o viac ako 6,5 % HDP. Hoci sa v priebehu roku 2009 rýchlo obnovila spotrebiteľská dôvera na úroveň vyššiu ako dlhodobý priemer a ukazovatele dôvery v priemysle sa takisto mierne zlepšili, zlepšenie v reálnom hospodárstve bolo pozvoľnejšie. Reakcia trhu práce na krízu bola doteraz tlmenejšia, ako by sa dalo očakávať vzhľadom na prudký pokles produkcie. |
| --- | --- |

(2)

Hoci malo Fínsko pri vypuknutí celosvetovej krízy v roku 2008 pomerne silnú pozíciu, pričom stavalo na značnom prebytku na bežnom účte a prebytku verejných financií, celosvetová kríza mala zvlášť silný vplyv na jeho priemysel vysoko orientovaný na vývoz, ako aj na domáce odvetvia prostredníctvom negatívneho ovplyvnenia dôvery. Fínsko umožnilo pôsobenie automatických stabilizátorov v plnom rozsahu a okrem toho zabezpečilo pomerne rozsiahle diskrečné fiškálne stimuly. Verejné financie sa preto v roku 2009 oslabili o viac ako 6,5 % HDP. Hoci sa v priebehu roku 2009 rýchlo obnovila spotrebiteľská dôvera na úroveň vyššiu ako dlhodobý priemer a ukazovatele dôvery v priemysle sa takisto mierne zlepšili, zlepšenie v reálnom hospodárstve bolo pozvoľnejšie. Reakcia trhu práce na krízu bola doteraz tlmenejšia, ako by sa dalo očakávať vzhľadom na prudký pokles produkcie.

| (3) | Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku nižších investícií, obmedzení dostupnosti úverov a zvyšujúcej sa štrukturálnej nezamestnanosti. Vplyv hospodárskej krízy navyše znásobuje negatívne vplyvy demografického starnutia na potenciálny produkt a udržateľnosť verejných financií. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. V prípade Fínska je predovšetkým dôležité, aby vykonalo reformy na zvýšenie ponuky pracovnej sily v dlhodobom horizonte s cieľom potlačiť negatívny vplyv starnutia obyvateľstva na trh práce. |
| --- | --- |

(3)

Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku nižších investícií, obmedzení dostupnosti úverov a zvyšujúcej sa štrukturálnej nezamestnanosti. Vplyv hospodárskej krízy navyše znásobuje negatívne vplyvy demografického starnutia na potenciálny produkt a udržateľnosť verejných financií. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. V prípade Fínska je predovšetkým dôležité, aby vykonalo reformy na zvýšenie ponuky pracovnej sily v dlhodobom horizonte s cieľom potlačiť negatívny vplyv starnutia obyvateľstva na trh práce.

| (4) | V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa plánuje, že rast reálneho HDP sa po výraznom poklese o 7,6 % v roku 2009 dostane späť na úroveň 0,7 % v roku 2010 a zrýchli sa na 2,4 % v roku 2011 a 3,5 % v roku 2012, pričom v roku 2013 sa zmierni na 3 %. Pri posúdení na základe informácií (2) dostupných v súčasnosti sa zdá, že tento scenár sa opiera o realistické predpoklady rastu až do roku 2011 a výrazne priaznivé predpoklady v ďalších rokoch vzhľadom na to, že plánované miery rastu sú podstatne vyššie ako odhadovaný strednodobý potenciál rastu. Prognózy inflácie v programe sú pravdepodobne realistické v celom období programu. |
| --- | --- |

(4)

V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa plánuje, že rast reálneho HDP sa po výraznom poklese o 7,6 % v roku 2009 dostane späť na úroveň 0,7 % v roku 2010 a zrýchli sa na 2,4 % v roku 2011 a 3,5 % v roku 2012, pričom v roku 2013 sa zmierni na 3 %. Pri posúdení na základe informácií (2) dostupných v súčasnosti sa zdá, že tento scenár sa opiera o realistické predpoklady rastu až do roku 2011 a výrazne priaznivé predpoklady v ďalších rokoch vzhľadom na to, že plánované miery rastu sú podstatne vyššie ako odhadovaný strednodobý potenciál rastu. Prognózy inflácie v programe sú pravdepodobne realistické v celom období programu.

| (5) | Deficit verejných financií sa v programe odhaduje v roku 2009 na úrovni 2,2 % HDP. Výrazné zhoršenie z prebytku 4,4 % HDP v roku 2008 odzrkadľuje vo veľkom rozsahu vplyv krízy na verejné financie a stimulačné opatrenia predstavujúce takmer 2 % HDP, ktoré vláda prijala v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva (EERP). Zhoršenie verejných financií bolo predovšetkým ovplyvnené nižšími príjmami, najmä v dôsledku výrazného poklesu daňových príjmov, najmä daní z príjmov právnických osôb. Podľa programu sa očakáva, že fiškálna politika zostane v roku 2010 expanzívna a v ďalších rokoch programu sa stane celkovo neutrálnou. Keďže sú opatrenia na fiškálnu stimuláciu vo veľkej miere trvalého charakteru, ich vykonanie nepovedie automaticky k fiškálnej konsolidácii. V súlade so stratégiou ukončenia angažovanosti štátov, ktorú zastáva Rada, a s cieľom vrátiť sa k udržateľnej pozícii verejných financií sa strednodobý kurz fiškálnej politiky musí sprísniť. V programe sa uvádza, že vláda rozhodne o rozpočtových konsolidačných opatreniach neskôr, pričom tieto opatrenia sa podľa plánu majú upresniť v nadchádzajúcom rozpočte na rok 2011 a v ďalšej aktualizácii programu stability. |
| --- | --- |

(5)

Deficit verejných financií sa v programe odhaduje v roku 2009 na úrovni 2,2 % HDP. Výrazné zhoršenie z prebytku 4,4 % HDP v roku 2008 odzrkadľuje vo veľkom rozsahu vplyv krízy na verejné financie a stimulačné opatrenia predstavujúce takmer 2 % HDP, ktoré vláda prijala v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva (EERP). Zhoršenie verejných financií bolo predovšetkým ovplyvnené nižšími príjmami, najmä v dôsledku výrazného poklesu daňových príjmov, najmä daní z príjmov právnických osôb. Podľa programu sa očakáva, že fiškálna politika zostane v roku 2010 expanzívna a v ďalších rokoch programu sa stane celkovo neutrálnou. Keďže sú opatrenia na fiškálnu stimuláciu vo veľkej miere trvalého charakteru, ich vykonanie nepovedie automaticky k fiškálnej konsolidácii. V súlade so stratégiou ukončenia angažovanosti štátov, ktorú zastáva Rada, a s cieľom vrátiť sa k udržateľnej pozícii verejných financií sa strednodobý kurz fiškálnej politiky musí sprísniť. V programe sa uvádza, že vláda rozhodne o rozpočtových konsolidačných opatreniach neskôr, pričom tieto opatrenia sa podľa plánu majú upresniť v nadchádzajúcom rozpočte na rok 2011 a v ďalšej aktualizácii programu stability.

| (6) | V programe sa plánuje, že deficit verejných financií sa v roku 2010 zvýši na úroveň 3,6 % HDP, dočasne teda prekročí hranicu pre deficit 3 % HDP stanovenú v Pakte stability a rastu. Plánované zvýšenie deficitu spôsobujú ďalšie stimuly predstavujúce o niečo viac ako 1 % HDP, najmä vo forme zníženia daní, ale aj vyšších platieb sociálnych dávok predovšetkým v dôsledku očakávaného rastu nezamestnanosti. Štrukturálne saldo, t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových opatrení prepočítané spoločne dohodnutou metodikou, sa má znížiť o viac ako 1 % v roku 2010 oproti predchádzajúcemu roku, čo vo všeobecnosti zodpovedá rozsahu stimulačných opatrení, ktoré nadobudnú účinnosť v roku 2010. |
| --- | --- |

(6)

V programe sa plánuje, že deficit verejných financií sa v roku 2010 zvýši na úroveň 3,6 % HDP, dočasne teda prekročí hranicu pre deficit 3 % HDP stanovenú v Pakte stability a rastu. Plánované zvýšenie deficitu spôsobujú ďalšie stimuly predstavujúce o niečo viac ako 1 % HDP, najmä vo forme zníženia daní, ale aj vyšších platieb sociálnych dávok predovšetkým v dôsledku očakávaného rastu nezamestnanosti. Štrukturálne saldo, t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových opatrení prepočítané spoločne dohodnutou metodikou, sa má znížiť o viac ako 1 % v roku 2010 oproti predchádzajúcemu roku, čo vo všeobecnosti zodpovedá rozsahu stimulačných opatrení, ktoré nadobudnú účinnosť v roku 2010.

| (7) | Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie v programe je podpora hospodárskej činnosti a trhu práce počas hospodárskej krízy, pričom sa súčasne zohľadňujú fiškálne obmedzenia stanovené potrebami dlhodobej udržateľnosti. Hoci sa v programe zdôrazňuje dôležitosť dosiahnutia udržateľnej fiškálnej pozície, zároveň sa v ňom uvádza, že súčasné fiškálne prognózy založené na existujúcich politikách tento cieľ nespĺňajú. V programe sa očakáva, že celkový a primárny deficit budú postupne klesať od roku 2011, pričom celkový deficit dosiahne v roku 2013 úroveň približne 2 % HDP. Zodpovedajúci vývoj štrukturálneho salda naznačuje, že kurz fiškálnej politiky sa stane neutrálnym od roku 2011. To je v súlade so scenárom v programe založeným na predpoklade nezmenenej politiky a vzhľadom na to, že vláda ešte neohlásila žiadne významnejšie strednodobé konsolidačné opatrenia. V aktualizácii programu sa stanovuje strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu na úrovni štrukturálneho prebytku v rozsahu 0,5 % HDP. Vzhľadom na najnovšie prognózy a úroveň dlhu sa zdá, že v strednodobom cieli sa odzrkadľujú ciele paktu. V aktualizovanom programe stability sa však pri súčasných politikách neplánuje dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa v období programu. |
| --- | --- |

(7)

Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie v programe je podpora hospodárskej činnosti a trhu práce počas hospodárskej krízy, pričom sa súčasne zohľadňujú fiškálne obmedzenia stanovené potrebami dlhodobej udržateľnosti. Hoci sa v programe zdôrazňuje dôležitosť dosiahnutia udržateľnej fiškálnej pozície, zároveň sa v ňom uvádza, že súčasné fiškálne prognózy založené na existujúcich politikách tento cieľ nespĺňajú. V programe sa očakáva, že celkový a primárny deficit budú postupne klesať od roku 2011, pričom celkový deficit dosiahne v roku 2013 úroveň približne 2 % HDP. Zodpovedajúci vývoj štrukturálneho salda naznačuje, že kurz fiškálnej politiky sa stane neutrálnym od roku 2011. To je v súlade so scenárom v programe založeným na predpoklade nezmenenej politiky a vzhľadom na to, že vláda ešte neohlásila žiadne významnejšie strednodobé konsolidačné opatrenia. V aktualizácii programu sa stanovuje strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu na úrovni štrukturálneho prebytku v rozsahu 0,5 % HDP. Vzhľadom na najnovšie prognózy a úroveň dlhu sa zdá, že v strednodobom cieli sa odzrkadľujú ciele paktu. V aktualizovanom programe stability sa však pri súčasných politikách neplánuje dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa v období programu.

| (8) | Rozpočtový výsledok by sa mohol v porovnaní s prognózami v programe ukázať ako horší. Hoci sú riziká spojené s bezprostrednejším výhľadom rastu obmedzené, pretože najnovšie výhľadové ukazovatele potvrdzujú pomerne rozsiahle a trvalé oživenie spotrebiteľskej dôvery a v menšom rozsahu aj dôvery podnikov, rozpočtový výsledok v ďalších rokoch môže byť horší, ako sa plánuje vzhľadom na značne priaznivé predpoklady rastu, z ktorých vychádzajú rozpočtové prognózy. Riziká týkajúce sa cieľov sú v určitom rozsahu vyvažované záväzkom vlády špecifikovať opatrenia na ukončenie krízy v rozpočte na rok 2011 a v nasledujúcej aktualizácii programu stability. |
| --- | --- |

(8)

Rozpočtový výsledok by sa mohol v porovnaní s prognózami v programe ukázať ako horší. Hoci sú riziká spojené s bezprostrednejším výhľadom rastu obmedzené, pretože najnovšie výhľadové ukazovatele potvrdzujú pomerne rozsiahle a trvalé oživenie spotrebiteľskej dôvery a v menšom rozsahu aj dôvery podnikov, rozpočtový výsledok v ďalších rokoch môže byť horší, ako sa plánuje vzhľadom na značne priaznivé predpoklady rastu, z ktorých vychádzajú rozpočtové prognózy. Riziká týkajúce sa cieľov sú v určitom rozsahu vyvažované záväzkom vlády špecifikovať opatrenia na ukončenie krízy v rozpočte na rok 2011 a v nasledujúcej aktualizácii programu stability.

| (9) | Hrubý verejný dlh sa odhaduje na úrovni 41,8 % HDP v roku 2009 oproti 34,2 % v predchádzajúcom roku. Toto je vo veľkej miere spôsobené rýchlym rastom deficitu a citeľným poklesom HDP. Očakáva sa, že pomer dlhu k HDP sa v období programu zvýši o ďalších 14,6 percentuálnych bodov, a to až na úroveň 56,4 % HDP do roku 2013, čo je spôsobené najmä stále vysokými deficitmi verejných financií. Vzhľadom na negatívne riziká týkajúce sa rozpočtových cieľov by sa pomer dlhu k HDP mohol zvýšiť ešte viac, ako sa plánuje v programe. Ako naznačuje analýza citlivosti vykonaná v programe, nepredpokladá sa, že pomer dlhu k HDP presiahne strop 60 % HDP stanovený v Pakte stability a rastu. Vo fondoch sociálneho zabezpečenia sa rovnako ako v predchádzajúcich rokoch naďalej akumulujú finančné aktíva, ktoré v roku 2008 predstavovali približne 52,4 % HDP a v súčasnosti teda prekračujú hrubý verejný dlh. |
| --- | --- |

(9)

Hrubý verejný dlh sa odhaduje na úrovni 41,8 % HDP v roku 2009 oproti 34,2 % v predchádzajúcom roku. Toto je vo veľkej miere spôsobené rýchlym rastom deficitu a citeľným poklesom HDP. Očakáva sa, že pomer dlhu k HDP sa v období programu zvýši o ďalších 14,6 percentuálnych bodov, a to až na úroveň 56,4 % HDP do roku 2013, čo je spôsobené najmä stále vysokými deficitmi verejných financií. Vzhľadom na negatívne riziká týkajúce sa rozpočtových cieľov by sa pomer dlhu k HDP mohol zvýšiť ešte viac, ako sa plánuje v programe. Ako naznačuje analýza citlivosti vykonaná v programe, nepredpokladá sa, že pomer dlhu k HDP presiahne strop 60 % HDP stanovený v Pakte stability a rastu. Vo fondoch sociálneho zabezpečenia sa rovnako ako v predchádzajúcich rokoch naďalej akumulujú finančné aktíva, ktoré v roku 2008 predstavovali približne 52,4 % HDP a v súčasnosti teda prekračujú hrubý verejný dlh.

| (10) | Zo strednodobých prognóz dlhu, v ktorých sa predpokladá, že miera rastu HDP sa postupne zotaví na hodnoty prognózované pred krízou a že miery zdanenia sa vrátia na predkrízové úrovne, a ktoré zahŕňajú plánované zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, vyplýva, že rozpočtová stratégia, s ktorou sa počíta v programe, by v súčasnej situácii a pri žiadnej ďalšej zmene nebola dostatočná na stabilizáciu pomeru dlhu k HDP do roku 2020. |
| --- | --- |

(10)

Zo strednodobých prognóz dlhu, v ktorých sa predpokladá, že miera rastu HDP sa postupne zotaví na hodnoty prognózované pred krízou a že miery zdanenia sa vrátia na predkrízové úrovne, a ktoré zahŕňajú plánované zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, vyplýva, že rozpočtová stratégia, s ktorou sa počíta v programe, by v súčasnej situácii a pri žiadnej ďalšej zmene nebola dostatočná na stabilizáciu pomeru dlhu k HDP do roku 2020.

| (11) | Hoci je dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet mierne vyšší ako priemer EÚ, prijatými dôchodkovými reformami sa pomohol obmedziť predpokladaný nárast výdavkov na dôchodky v nadchádzajúcich desaťročiach. Okrem toho, veľké množstvo aktív akumulovaných vo verejných dôchodkových fondoch pomôže pri financovaní časti nárastu výdavkov na dôchodky v budúcnosti. Rozpočtová pozícia v roku 2009, ako sa odhaduje v programe, znásobuje rozpočtový vplyv starnutia obyvateľstva na oslabovanie udržateľnosti. K obmedzeniu rizík spojených s udržateľnosťou verejných financií, ktoré Komisia v správe o udržateľnosti z roku 2009 posúdila ako nízke (3), by prispelo zabezpečenie vysokých primárnych prebytkov v strednodobom horizonte a uskutočnenie vhodných štrukturálnych reforiem. |
| --- | --- |

(11)

Hoci je dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet mierne vyšší ako priemer EÚ, prijatými dôchodkovými reformami sa pomohol obmedziť predpokladaný nárast výdavkov na dôchodky v nadchádzajúcich desaťročiach. Okrem toho, veľké množstvo aktív akumulovaných vo verejných dôchodkových fondoch pomôže pri financovaní časti nárastu výdavkov na dôchodky v budúcnosti. Rozpočtová pozícia v roku 2009, ako sa odhaduje v programe, znásobuje rozpočtový vplyv starnutia obyvateľstva na oslabovanie udržateľnosti. K obmedzeniu rizík spojených s udržateľnosťou verejných financií, ktoré Komisia v správe o udržateľnosti z roku 2009 posúdila ako nízke (3), by prispelo zabezpečenie vysokých primárnych prebytkov v strednodobom horizonte a uskutočnenie vhodných štrukturálnych reforiem.

| (12) | Hlavným nástrojom na kontrolu výdavkov ústrednej štátnej správy sú aj naďalej viacročné limity na výdavky, ktoré nezahŕňajú cyklicky citlivé výdavkové položky a ktoré tak umožnili pôsobenie automatických stabilizátorov v plnom rozsahu. Hoci sa týmto nastavením podporila hospodárska činnosť a sociálna súdržnosť počas krízového obdobia, viedlo to aj k pomerne výraznému zhoršeniu situácie verejných financií. Vzhľadom na dobré doterajšie výsledky možno očakávať, že nastavenie výdavkových stropov zostane účinným nástrojom na obmedzenie necyklických výdavkov ústrednej štátnej správy. V programe sa uznáva, že dôraz by sa mal klásť na pokrízovú stratégiu ukončenia angažovanosti štátu a navrhnutie pravidiel fiškálnej politiky, ktorými sa zabezpečí dlhodobá udržateľnosť verejných financií. Ústredná štátna správa sa takisto snaží o dosiahnutie rastu produktivity v prípade služieb, ktoré poskytujú obce, čo by mohlo viesť k zmierneniu tlakov na výdavky. Parlament na tento účel schválil v roku 2007 rámcový zákon. |
| --- | --- |

(12)

Hlavným nástrojom na kontrolu výdavkov ústrednej štátnej správy sú aj naďalej viacročné limity na výdavky, ktoré nezahŕňajú cyklicky citlivé výdavkové položky a ktoré tak umožnili pôsobenie automatických stabilizátorov v plnom rozsahu. Hoci sa týmto nastavením podporila hospodárska činnosť a sociálna súdržnosť počas krízového obdobia, viedlo to aj k pomerne výraznému zhoršeniu situácie verejných financií. Vzhľadom na dobré doterajšie výsledky možno očakávať, že nastavenie výdavkových stropov zostane účinným nástrojom na obmedzenie necyklických výdavkov ústrednej štátnej správy. V programe sa uznáva, že dôraz by sa mal klásť na pokrízovú stratégiu ukončenia angažovanosti štátu a navrhnutie pravidiel fiškálnej politiky, ktorými sa zabezpečí dlhodobá udržateľnosť verejných financií. Ústredná štátna správa sa takisto snaží o dosiahnutie rastu produktivity v prípade služieb, ktoré poskytujú obce, čo by mohlo viesť k zmierneniu tlakov na výdavky. Parlament na tento účel schválil v roku 2007 rámcový zákon.

| (13) | Vláda podstatne nezmenila prebiehajúcu stratégiu reformy týkajúcu sa reorganizácie poskytovania služieb na ústrednej úrovni aj na úrovni miestnej samosprávy, pričom obidve postupujú podľa plánu. Očakávané zvýšenie produktivity na úrovni obcí by sa však pravdepodobne dosiahlo len v strednodobom až dlhodobom horizonte. |
| --- | --- |

(13)

Vláda podstatne nezmenila prebiehajúcu stratégiu reformy týkajúcu sa reorganizácie poskytovania služieb na ústrednej úrovni aj na úrovni miestnej samosprávy, pričom obidve postupujú podľa plánu. Očakávané zvýšenie produktivity na úrovni obcí by sa však pravdepodobne dosiahlo len v strednodobom až dlhodobom horizonte.

| (14) | Celkovo, vzhľadom na uvedené riziká týkajúce sa rozpočtových cieľov sa stratégia na zachovanie podporných fiškálnych politík aj v roku 2010 môže považovať za zosúladenú s európskym plánom na oživenie hospodárstva. Vzhľadom na negatívny vplyv hospodárskej krízy sa plánuje, že v roku 2010 sa dočasne prekročí limit pre deficit verejných financií vo výške 3 % HDP a následne sa postupne zníži pod referenčnú úroveň. Vzhľadom na riziká spojené s prognózami rastu v ďalších rokoch programu sa však ani plánované mierne zníženie deficitu nemusí dosiahnuť. Plánovaná fiškálna pozícia meraná zmenou štrukturálnych sáld nenaznačuje dosiahnutie fiškálnej konsolidácie v strednodobom horizonte a v programe sa neplánuje pokrok k strednodobému cieľu v období programu. Hoci sa v programe uvádza, že sa plánuje konsolidačná stratégia, nešpecifikujú sa v ňom jej presné ciele ani hlavné prvky. Včasné vykonanie súhrnnej stratégie zameranej na štrukturálnu fiškálnu konsolidáciu by bolo potrebné na zosúladenie rozpočtovej stratégie s požiadavkami paktu. |
| --- | --- |

(14)

Celkovo, vzhľadom na uvedené riziká týkajúce sa rozpočtových cieľov sa stratégia na zachovanie podporných fiškálnych politík aj v roku 2010 môže považovať za zosúladenú s európskym plánom na oživenie hospodárstva. Vzhľadom na negatívny vplyv hospodárskej krízy sa plánuje, že v roku 2010 sa dočasne prekročí limit pre deficit verejných financií vo výške 3 % HDP a následne sa postupne zníži pod referenčnú úroveň. Vzhľadom na riziká spojené s prognózami rastu v ďalších rokoch programu sa však ani plánované mierne zníženie deficitu nemusí dosiahnuť. Plánovaná fiškálna pozícia meraná zmenou štrukturálnych sáld nenaznačuje dosiahnutie fiškálnej konsolidácie v strednodobom horizonte a v programe sa neplánuje pokrok k strednodobému cieľu v období programu. Hoci sa v programe uvádza, že sa plánuje konsolidačná stratégia, nešpecifikujú sa v ňom jej presné ciele ani hlavné prvky. Včasné vykonanie súhrnnej stratégie zameranej na štrukturálnu fiškálnu konsolidáciu by bolo potrebné na zosúladenie rozpočtovej stratégie s požiadavkami paktu.

| (15) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (4). |
| --- | --- |

(15)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (4).

Celkovým záverom je, že vážna hospodárska kríza podstatne oslabila verejné financie vrátane pozície dlhodobej udržateľnosti. Plánované expanzívne fiškálne politiky v roku 2010 sú v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva. Prognózy v programe založené na súčasných politikách však naznačujú, že deficit verejných financií prekročí v roku 2010 referenčnú hodnotu 3 % HDP. Okrem toho, plánované pomalé tempo strednodobej fiškálnej konsolidácie by nezaručilo pokrok smerom k strednodobému cieľu v programe. Aj vzhľadom na riziká nenaplnenia týchto prognóz by bolo nanajvýš vhodné, aby vláda prijala včasné opatrenia s cieľom špecifikovať komplexnú a konkrétnu strednodobú fiškálnu stratégiu na konsolidáciu od roku 2011. Vzhľadom na uvedené posúdenie sa Fínsko vyzýva, aby:

| i) | vykonávalo fiškálnu politiku na rok 2010 tak, ako sa plánuje v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva, a pritom zabezpečilo, aby plánované prekročenie referenčnej hodnoty 3 % HDP zostalo obmedzené a dočasné; |
| --- | --- |

i)

vykonávalo fiškálnu politiku na rok 2010 tak, ako sa plánuje v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva, a pritom zabezpečilo, aby plánované prekročenie referenčnej hodnoty 3 % HDP zostalo obmedzené a dočasné;

| ii) | prijalo včasné opatrenia na vymedzenie komplexnej a konkrétnej strednodobej fiškálnej stratégie na konsolidáciu od roku 2011 aj s cieľom dosiahnuť strednodobý cieľ a obnoviť dlhodobú udržateľnosť verejných financií. |
| --- | --- |

ii)

prijalo včasné opatrenia na vymedzenie komplexnej a konkrétnej strednodobej fiškálnej stratégie na konsolidáciu od roku 2011 aj s cieľom dosiahnuť strednodobý cieľ a obnoviť dlhodobú udržateľnosť verejných financií.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | PS feb. 2010 | 1,0 | –7,6 | 0,7 | 2,4 | 3,5 | 3,0 |
| KOM nov. 2009 | 1,0 | –6,9 | 0,9 | 1,6 | — | — |
| PS dec. 2008 | 2,6 | 0,6 | 1,8 | 2,4 | 2,2 | — |
| Inflácia HISC
  (%) | PS feb. 2010 | 3,9 | 1,7 | 1,8 | 1,7 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov. 2009 | 3,9 | 1,8 | 1,6 | 1,5 | — | — |
| PS október 2008 | 4,0 | 2,3 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | — |
| Produkčná medzera (5)

  (% potenciálneho HDP) | PS feb. 2010 | 3,7 | –5,0 | –5,0 | –4,0 | –2,2 | –1,2 |
| KOM nov. 2009 (6) | 3,5 | –4,5 | –4,3 | –3,8 | — | — |
| PS dec. 2008 | 1,3 | –0,6 | –1,0 | –1,2 | — | — |
| Čisté úvery/pôžičky voči zvyšku sveta
  (% HDP) | PS feb. 2010 | 2,7 | 0,8 | 1,2 | 1,5 | 1,8 | 2,0 |
| KOM nov. 2009 | 3,0 | 1,1 | 1,2 | 1,3 | — | — |
| PS dec. 2008 | 4,0 | 3,6 | 3,7 | 3,9 | 3,9 | — |
| Verejné príjmy
  (% HDP) | PS feb. 2010 | 53,4 | 53,1 | 52,6 | 53,4 | 53,2 | 52,8 |
| KOM nov. 2009 | 53,4 | 51,5 | 50,5 | 50,6 | — | — |
| PS dec. 2008 | 51,4 | 50,3 | 49,7 | 49,4 | 49,4 | — |
| Verejné výdavky
  (% HDP) | PS feb. 2010 | 49,0 | 55,3 | 56,2 | 56,4 | 55,5 | 54,7 |
| KOM nov. 2009 | 48,9 | 54,3 | 55,0 | 55,0 | — | — |
| PS dec. 2008 | 47,0 | 48,2 | 48,6 | 48,4 | 48,5 | — |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | PS feb. 2010 | 4,4 | –2,2 | –3,6 | –3,0 | –2,3 | –1,9 |
| KOM nov. 2009 | 4,5 | –2,8 | –4,5 | –4,3 | — | — |
| PS dec. 2008 | 4,4 | 2,1 | 1,1 | 1,0 | 0,9 | — |
| Primárne saldo
  (% HDP) | PS feb. 2010 | 5,9 | –0,8 | –2,3 | –1,2 | –0,2 | 0,4 |
| KOM nov. 2009 | 5,9 | –1,4 | –3,1 | –2,9 | — | — |
| PS dec. 2008 | 5,4 | 4,0 | 3,3 | 2,8 | 2,4 | — |
| Cyklicky upravené saldo (5)

  (% HDP) | PS feb. 2010 | 2,6 | 0,3 | –1,1 | –1,0 | –1,2 | –1,3 |
| KOM nov. 2009 | 2,7 | –0,5 | –2,3 | –2,4 | — | — |
| PS dec. 2008 | 3,7 | 2,4 | 1,7 | 1,6 | — | — |
| Štrukturálne saldo (7)

  (% HDP) | PS feb. 2010 | 2,6 | 0,3 | –0,9 | –1,0 | –1,2 | –1,3 |
| KOM nov. 2009 | 2,7 | –0,5 | –2,2 | –2,4 | — | — |
| PS dec. 2008 | 3,7 | 2,4 | 1,7 | 1,6 | — | — |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | PS feb. 2010 | 34,2 | 41,8 | 48,3 | 52,2 | 54,4 | 56,4 |
| KOM nov. 2009 | 34,1 | 41,3 | 47,4 | 52,7 | — | — |
| PS dec. 2008 | 32,4 | 33,0 | 33,7 | 34,1 | 34,6 | — |
| Program stability (PS); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Reálny HDP

(zmena v %)

PS feb. 2010

1,0

–7,6

0,7

2,4

3,5

3,0

KOM nov. 2009

1,0

–6,9

0,9

1,6

—

—

PS dec. 2008

2,6

0,6

1,8

2,4

2,2

—

Inflácia HISC

(%)

PS feb. 2010

3,9

1,7

1,8

1,7

2,0

2,0

KOM nov. 2009

3,9

1,8

1,6

1,5

—

—

PS október 2008

4,0

2,3

1,9

2,0

2,0

—

Produkčná medzera (5)

(% potenciálneho HDP)

PS feb. 2010

3,7

–5,0

–5,0

–4,0

–2,2

–1,2

KOM nov. 2009 (6)

3,5

–4,5

–4,3

–3,8

—

—

PS dec. 2008

1,3

–0,6

–1,0

–1,2

—

—

Čisté úvery/pôžičky voči zvyšku sveta

(% HDP)

PS feb. 2010

2,7

0,8

1,2

1,5

1,8

2,0

KOM nov. 2009

3,0

1,1

1,2

1,3

—

—

PS dec. 2008

4,0

3,6

3,7

3,9

3,9

—

Verejné príjmy

(% HDP)

PS feb. 2010

53,4

53,1

52,6

53,4

53,2

52,8

KOM nov. 2009

53,4

51,5

50,5

50,6

—

—

PS dec. 2008

51,4

50,3

49,7

49,4

49,4

—

Verejné výdavky

(% HDP)

PS feb. 2010

49,0

55,3

56,2

56,4

55,5

54,7

KOM nov. 2009

48,9

54,3

55,0

55,0

—

—

PS dec. 2008

47,0

48,2

48,6

48,4

48,5

—

Saldo verejných financií

(% HDP)

PS feb. 2010

4,4

–2,2

–3,6

–3,0

–2,3

–1,9

KOM nov. 2009

4,5

–2,8

–4,5

–4,3

—

—

PS dec. 2008

4,4

2,1

1,1

1,0

0,9

—

Primárne saldo

(% HDP)

PS feb. 2010

5,9

–0,8

–2,3

–1,2

–0,2

0,4

KOM nov. 2009

5,9

–1,4

–3,1

–2,9

—

—

PS dec. 2008

5,4

4,0

3,3

2,8

2,4

—

Cyklicky upravené saldo (5)

(% HDP)

PS feb. 2010

2,6

0,3

–1,1

–1,0

–1,2

–1,3

KOM nov. 2009

2,7

–0,5

–2,3

–2,4

—

—

PS dec. 2008

3,7

2,4

1,7

1,6

—

—

Štrukturálne saldo (7)

(% HDP)

PS feb. 2010

2,6

0,3

–0,9

–1,0

–1,2

–1,3

KOM nov. 2009

2,7

–0,5

–2,2

–2,4

—

—

PS dec. 2008

3,7

2,4

1,7

1,6

—

—

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

PS feb. 2010

34,2

41,8

48,3

52,2

54,4

56,4

KOM nov. 2009

34,1

41,3

47,4

52,7

—

—

PS dec. 2008

32,4

33,0

33,7

34,1

34,6

—

Program stability (PS); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na tejto webovej stránke: http://ec.europa.eu/enterprise/smes/index_en.htm

(2)  V posúdení sa zohľadňuje najmä predpoveď útvarov Komisie z jesene 2009, ale aj iné informácie, ktoré sa odvtedy sprístupnili.

(3)  V záveroch Rady z 10. novembra 2009 o udržateľnosti verejných financií „Rada vyzýva členské štáty, aby vo svojich nadchádzajúcich programoch stability a konvergenčných programoch sústredili pozornosť na stratégie orientované na udržateľnosť“, a ďalej „vyzýva Komisiu, aby spolu s Výborom pre hospodársku politiku a Hospodárskym a finančným výborom ďalej včas pre ďalšiu správu o udržateľnosti pripravovala metodiky na posudzovanie dlhodobej udržateľnosti verejných financií,“ ktorá sa plánuje v roku 2012.

(4)  Konkrétne sa neuvádzajú vonkajšie predpoklady pre neskoršie obdobie.

(5)  Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov, prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií v programoch.

(6)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 2,1 %, 1,0 %, 0,7 % a 1,1 % v období rokov 2008 – 2011.

(7)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Podľa posledného programu aj predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 sa jednorazové a iné dočasné opatrenia týkajú iba roku 2010, v ktorom predstavujú 0,2 % HDP a zvyšujú deficit.

Zdroj:

Program stability (PS); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 28.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 138/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 138/15

---

Výmenný kurz eura (1)

27. mája 2010

2010/C 138/04

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,2255 |
| JPY | Japonský jen | 110,79 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4396 |
| GBP | Britská libra | 0,84625 |
| SEK | Švédska koruna | 9,6660 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,4164 |
| ISK | Islandská koruna | |
| NOK | Nórska koruna | 7,9860 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 25,629 |
| EEK | Estónska koruna | 15,6466 |
| HUF | Maďarský forint | 276,86 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,7079 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,0848 |
| RON | Rumunský lei | 4,1465 |
| TRY | Turecká líra | 1,9255 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,4620 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,2919 |
| HKD | Hongkongský dolár | 9,5437 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,8252 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,7219 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 500,26 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 9,4074 |
| CNY | Čínsky juan | 8,3720 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,2654 |
| IDR | Indonézska rupia | 11 356,57 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,0374 |
| PHP | Filipínske peso | 56,951 |
| RUB | Ruský rubeľ | 37,7950 |
| THB | Thajský baht | 39,908 |
| BRL | Brazílsky real | 2,2556 |
| MXN | Mexické peso | 15,8347 |
| INR | Indická rupia | 57,4270 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,2255

JPY

Japonský jen

110,79

DKK

Dánska koruna

7,4396

GBP

Britská libra

0,84625

SEK

Švédska koruna

9,6660

CHF

Švajčiarsky frank

1,4164

ISK

Islandská koruna

NOK

Nórska koruna

7,9860

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

25,629

EEK

Estónska koruna

15,6466

HUF

Maďarský forint

276,86

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,7079

PLN

Poľský zlotý

4,0848

RON

Rumunský lei

4,1465

TRY

Turecká líra

1,9255

AUD

Austrálsky dolár

1,4620

CAD

Kanadský dolár

1,2919

HKD

Hongkongský dolár

9,5437

NZD

Novozélandský dolár

1,8252

SGD

Singapurský dolár

1,7219

KRW

Juhokórejský won

1 500,26

ZAR

Juhoafrický rand

9,4074

CNY

Čínsky juan

8,3720

HRK

Chorvátska kuna

7,2654

IDR

Indonézska rupia

11 356,57

MYR

Malajzijský ringgit

4,0374

PHP

Filipínske peso

56,951

RUB

Ruský rubeľ

37,7950

THB

Thajský baht

39,908

BRL

Brazílsky real

2,2556

MXN

Mexické peso

15,8347

INR

Indická rupia

57,4270

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

| 28.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 138/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 138/16

---

Oznámenie Komisie

Doplňujúce usmernenia o vertikálnych obmedzeniach v dohodách o predaji a opravách motorových vozidiel a o distribúcii náhradných dielov pre motorové vozidlá

(Text s významom pre EHP)

2010/C 138/05

I.   ÚVOD

1.   Účel usmernení

| (1) | V týchto usmerneniach sa stanovujú zásady posudzovania určitých otázok, ktoré sa objavujú v súvislosti s vertikálnymi obmedzeniami v dohodách o predaji a opravách motorových vozidiel a o distribúcii náhradných dielov, na základe článku 101 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (1). Usmernenia sú sprievodným dokumentom k nariadeniu Komisie (EÚ) č. 461/2010 o uplatňovaní článku 101 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na niektoré kategórie vertikálnych dohôd a zosúladených postupov v sektore motorových vozidiel (2) (ďalej len „nariadenie o skupinovej výnimke pre motorové vozidlá“) a ich cieľom je pomôcť spoločnostiam pri vypracovaní vlastného posúdenia takých dohôd. |
| --- | --- |

(1)

V týchto usmerneniach sa stanovujú zásady posudzovania určitých otázok, ktoré sa objavujú v súvislosti s vertikálnymi obmedzeniami v dohodách o predaji a opravách motorových vozidiel a o distribúcii náhradných dielov, na základe článku 101 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (1). Usmernenia sú sprievodným dokumentom k nariadeniu Komisie (EÚ) č. 461/2010 o uplatňovaní článku 101 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na niektoré kategórie vertikálnych dohôd a zosúladených postupov v sektore motorových vozidiel (2) (ďalej len „nariadenie o skupinovej výnimke pre motorové vozidlá“) a ich cieľom je pomôcť spoločnostiam pri vypracovaní vlastného posúdenia takých dohôd.

| (2) | Tieto usmernenia podávajú vysvetlenie otázok, ktoré sú zvlášť závažné pre sektor motorových vozidiel, vrátane výkladu príslušných ustanovení nariadenia Komisie (EÚ) č. 330/2010 z 20. apríla 2010 o uplatňovaní článku 101 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na niektoré kategórie vertikálnych dohôd a zosúladených postupov (3) (ďalej len „nariadenie o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke“). Tieto usmernenia sa nedotýkajú uplatniteľnosti usmernení o vertikálnych obmedzeniach (4) (ďalej len „všeobecné vertikálne usmernenia“), a preto sa musia chápať v kontexte všeobecných vertikálnych usmernení a ako dodatok k všeobecným vertikálnym usmerneniam. |
| --- | --- |

(2)

Tieto usmernenia podávajú vysvetlenie otázok, ktoré sú zvlášť závažné pre sektor motorových vozidiel, vrátane výkladu príslušných ustanovení nariadenia Komisie (EÚ) č. 330/2010 z 20. apríla 2010 o uplatňovaní článku 101 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na niektoré kategórie vertikálnych dohôd a zosúladených postupov (3) (ďalej len „nariadenie o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke“). Tieto usmernenia sa nedotýkajú uplatniteľnosti usmernení o vertikálnych obmedzeniach (4) (ďalej len „všeobecné vertikálne usmernenia“), a preto sa musia chápať v kontexte všeobecných vertikálnych usmernení a ako dodatok k všeobecným vertikálnym usmerneniam.

| (3) | Tieto usmernenia sa uplatňujú na vertikálne dohody a zosúladené postupy, ktoré sa vzťahujú na podmienky, podľa ktorých strany môžu nakupovať, predávať alebo ďalej predávať náhradné diely a/alebo poskytovať opravárenské služby a údržbu motorových vozidiel, ako aj na vertikálne dohody a zosúladené postupy, ktoré sa týkajú podmienok, za ktorých strany môžu nakupovať, predávať alebo ďalej predávať nové motorové vozidlá. Ako sa objasňuje v oddiele II týchto usmernení, druhá skupina dohôd a zosúladených postupov bude ďalej podliehať príslušným ustanoveniam nariadenia Komisie (ES) č. 1400/2002 z 31. júla 2002 o uplatňovaní článku 81 ods. 3 zmluvy na niektoré kategórie vertikálnych dohôd a zosúladených postupov v sektore motorových vozidiel (5), a to do 31. mája 2013. Preto sa tieto usmernenia budú uplatňovať na vertikálne dohody a zosúladené postupy týkajúce sa nákupu, predaja a ďalšieho predaja nových motorových vozidiel až od 1. júna 2013. Tieto usmernenia sa neuplatňujú na vertikálne dohody v iných sektoroch ako v sektore motorových vozidiel a zásady v nich stanovené sa nemusia bezpodmienečne uplatňovať na posúdenie dohôd v iných sektoroch. |
| --- | --- |

(3)

Tieto usmernenia sa uplatňujú na vertikálne dohody a zosúladené postupy, ktoré sa vzťahujú na podmienky, podľa ktorých strany môžu nakupovať, predávať alebo ďalej predávať náhradné diely a/alebo poskytovať opravárenské služby a údržbu motorových vozidiel, ako aj na vertikálne dohody a zosúladené postupy, ktoré sa týkajú podmienok, za ktorých strany môžu nakupovať, predávať alebo ďalej predávať nové motorové vozidlá. Ako sa objasňuje v oddiele II týchto usmernení, druhá skupina dohôd a zosúladených postupov bude ďalej podliehať príslušným ustanoveniam nariadenia Komisie (ES) č. 1400/2002 z 31. júla 2002 o uplatňovaní článku 81 ods. 3 zmluvy na niektoré kategórie vertikálnych dohôd a zosúladených postupov v sektore motorových vozidiel (5), a to do 31. mája 2013. Preto sa tieto usmernenia budú uplatňovať na vertikálne dohody a zosúladené postupy týkajúce sa nákupu, predaja a ďalšieho predaja nových motorových vozidiel až od 1. júna 2013. Tieto usmernenia sa neuplatňujú na vertikálne dohody v iných sektoroch ako v sektore motorových vozidiel a zásady v nich stanovené sa nemusia bezpodmienečne uplatňovať na posúdenie dohôd v iných sektoroch.

| (4) | Týmito usmerneniami nie je dotknuté prípadné súbežné uplatňovanie článku 102 zmluvy na vertikálne dohody v sektore motorových vozidiel alebo na výklad, ktorý môže podať Súdny dvor Európskej únie súvislosti s uplatňovaním článku 101 zmluvy na také vertikálne dohody. |
| --- | --- |

(4)

Týmito usmerneniami nie je dotknuté prípadné súbežné uplatňovanie článku 102 zmluvy na vertikálne dohody v sektore motorových vozidiel alebo na výklad, ktorý môže podať Súdny dvor Európskej únie súvislosti s uplatňovaním článku 101 zmluvy na také vertikálne dohody.

| (5) | Pokiaľ nie je uvedené inak, analýza a argumenty stanovené v týchto usmerneniach sa uplatňujú na všetky úrovne obchodu. Pojmy „dodávateľ“ a „distributér“ (6) sa uplatňujú na všetky úrovne obchodu. Nariadenie o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke a nariadenie o skupinovej výnimke pre motorové vozidlá sa spoločne uvádzajú ako „nariadenia o skupinových výnimkách“. |
| --- | --- |

(5)

Pokiaľ nie je uvedené inak, analýza a argumenty stanovené v týchto usmerneniach sa uplatňujú na všetky úrovne obchodu. Pojmy „dodávateľ“ a „distributér“ (6) sa uplatňujú na všetky úrovne obchodu. Nariadenie o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke a nariadenie o skupinovej výnimke pre motorové vozidlá sa spoločne uvádzajú ako „nariadenia o skupinových výnimkách“.

| (6) | Normy stanovené v týchto usmerneniach sa musia uplatňovať v každom prípade so zreteľom na jednotlivé vecné a právne okolnosti. Komisia bude uplatňovať (7) tieto usmernenia primerane a pružne a so zreteľom na skúsenosti, ktoré nadobudla počas svojich činností v oblasti presadzovania a monitorovania trhu. |
| --- | --- |

(6)

Normy stanovené v týchto usmerneniach sa musia uplatňovať v každom prípade so zreteľom na jednotlivé vecné a právne okolnosti. Komisia bude uplatňovať (7) tieto usmernenia primerane a pružne a so zreteľom na skúsenosti, ktoré nadobudla počas svojich činností v oblasti presadzovania a monitorovania trhu.

| (7) | História presadzovania hospodárskej súťaže v tomto sektore nasvedčuje tomu, že k určitým obmedzeniam možno dospieť buď v dôsledku jednoznačných priamych zmluvných záväzkov, alebo prostredníctvom nepriamych záväzkov alebo nepriamych prostriedkov, ktorými sa napriek tomu dosiahne ten istý negatívny výsledok z hľadiska hospodárskej súťaže. Dodávateľ, ktorý chce ovplyvniť súťažné správanie distributéra, môže napríklad pristúpiť k hrozbám alebo zastrašovaniu, výstrahám alebo pokutám. Môže tiež oddialiť či pozastaviť dodávky alebo pohroziť ukončením zmlúv s distributérmi, ktorí predávajú zahraničným spotrebiteľom, alebo nedodržiavajú určitú úroveň cien. Transparentné vzťahy medzi stranami by za bežných okolností mali znížiť riziko, že výrobcovia budú považovaní za zodpovedných za používanie takých nepriamych foriem nátlaku zameraného na dosiahnutie protisúťažných výsledkov. Dodržiavanie kódexu správania je jedným zo spôsobov dosiahnutia väčšej transparentnosti obchodných vzťahov medzi zmluvnými stranami. Na základe takéhoto kódexu možno inter alia stanoviť výpovedné lehoty na ukončenie zmlúv, ktoré sa môžu určiť na základe trvania zmluvy, poskytnúť náhradu za nekryté zmluvne požadované investície realizované distributérom v prípade predčasného ukončenia zmluvy bez udania oprávneného dôvodu, ako aj zabezpečiť rozhodcovské konanie ako alternatívny mechanizmus riešenia sporov. Ak dodávateľ zahrnie takýto kódex správania do dohôd s distributérmi a opravovňami, sprístupní ho verejnosti a koná v súlade s jeho ustanoveniami, bude sa to považovať za relevantný faktor na posúdenie správania dodávateľa v jednotlivých prípadoch. |
| --- | --- |

(7)

História presadzovania hospodárskej súťaže v tomto sektore nasvedčuje tomu, že k určitým obmedzeniam možno dospieť buď v dôsledku jednoznačných priamych zmluvných záväzkov, alebo prostredníctvom nepriamych záväzkov alebo nepriamych prostriedkov, ktorými sa napriek tomu dosiahne ten istý negatívny výsledok z hľadiska hospodárskej súťaže. Dodávateľ, ktorý chce ovplyvniť súťažné správanie distributéra, môže napríklad pristúpiť k hrozbám alebo zastrašovaniu, výstrahám alebo pokutám. Môže tiež oddialiť či pozastaviť dodávky alebo pohroziť ukončením zmlúv s distributérmi, ktorí predávajú zahraničným spotrebiteľom, alebo nedodržiavajú určitú úroveň cien. Transparentné vzťahy medzi stranami by za bežných okolností mali znížiť riziko, že výrobcovia budú považovaní za zodpovedných za používanie takých nepriamych foriem nátlaku zameraného na dosiahnutie protisúťažných výsledkov. Dodržiavanie kódexu správania je jedným zo spôsobov dosiahnutia väčšej transparentnosti obchodných vzťahov medzi zmluvnými stranami. Na základe takéhoto kódexu možno inter alia stanoviť výpovedné lehoty na ukončenie zmlúv, ktoré sa môžu určiť na základe trvania zmluvy, poskytnúť náhradu za nekryté zmluvne požadované investície realizované distributérom v prípade predčasného ukončenia zmluvy bez udania oprávneného dôvodu, ako aj zabezpečiť rozhodcovské konanie ako alternatívny mechanizmus riešenia sporov. Ak dodávateľ zahrnie takýto kódex správania do dohôd s distributérmi a opravovňami, sprístupní ho verejnosti a koná v súlade s jeho ustanoveniami, bude sa to považovať za relevantný faktor na posúdenie správania dodávateľa v jednotlivých prípadoch.

2.   Štruktúra usmernení

| (8) | Tieto usmernenia sú usporiadané takto:






  a) | Rozsah pôsobnosti nariadenia o skupinovej výnimke pre motorové vozidlá a vzťah s nariadením o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke (oddiel II); |
| --- | --- | --- |

(8)

Tieto usmernenia sú usporiadané takto:

a)

Rozsah pôsobnosti nariadenia o skupinovej výnimke pre motorové vozidlá a vzťah s nariadením o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke (oddiel II);

| b) | Uplatňovanie doplňujúcich ustanovení v nariadení o skupinovej výnimke pre motorové vozidlá (oddiel III); |
| --- | --- |

b)

Uplatňovanie doplňujúcich ustanovení v nariadení o skupinovej výnimke pre motorové vozidlá (oddiel III);

| c) | Posudzovanie konkrétnych obmedzení: záväzok predávať jednu značku a selektívna distribúcia (oddiel IV). |
| --- | --- |

c)

Posudzovanie konkrétnych obmedzení: záväzok predávať jednu značku a selektívna distribúcia (oddiel IV).

II.   ROZSAH PÔSOBNOSTI NARIADENIA O SKUPINOVEJ VÝNIMKE PRE MOTOROVÉ VOZIDLÁ A VZŤAH SO VŠEOBECNOU VERTIKÁLNOU SKUPINOVOU VÝNIMKOU

| (9) | Podľa článku 4 tohto návrhu sa nariadenie o skupinovej výnimke pre motorové vozidlá vzťahuje na vertikálne dohody týkajúce sa nákupu, predaja alebo ďalšieho predaja náhradných dielov pre motorové vozidlá a poskytovania opravárenských služieb a údržby motorových vozidiel. |
| --- | --- |

(9)

Podľa článku 4 tohto návrhu sa nariadenie o skupinovej výnimke pre motorové vozidlá vzťahuje na vertikálne dohody týkajúce sa nákupu, predaja alebo ďalšieho predaja náhradných dielov pre motorové vozidlá a poskytovania opravárenských služieb a údržby motorových vozidiel.

| (10) | Na základe článku 2 nariadenia o skupinovej výnimke pre motorové vozidlá sa predlžuje účinnosť príslušných ustanovení nariadenia (ES) č. 1400/2002 do 31. mája 2013, ak sa tieto ustanovenia týkajú vertikálnych dohôd o nákupe, predaji alebo ďalšom predaji nových motorových vozidiel. Od 1. júna 2013 sa na vertikálne dohody týkajúce sa kúpy, predaja alebo ďalšieho predaja nových motorových vozidiel bude vzťahovať nariadenie o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke (8) podľa článku 3 nariadenia o skupinovej výnimke pre motorové vozidlá. |
| --- | --- |

(10)

Na základe článku 2 nariadenia o skupinovej výnimke pre motorové vozidlá sa predlžuje účinnosť príslušných ustanovení nariadenia (ES) č. 1400/2002 do 31. mája 2013, ak sa tieto ustanovenia týkajú vertikálnych dohôd o nákupe, predaji alebo ďalšom predaji nových motorových vozidiel. Od 1. júna 2013 sa na vertikálne dohody týkajúce sa kúpy, predaja alebo ďalšieho predaja nových motorových vozidiel bude vzťahovať nariadenie o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke (8) podľa článku 3 nariadenia o skupinovej výnimke pre motorové vozidlá.

| (11) | Rozdiel, ktorý nový rámec robí medzi trhmi predaja nových motorových vozidiel a popredajnými trhmi motorových vozidiel odráža rozdielne podmienky hospodárskej súťaže na týchto trhoch. |
| --- | --- |

(11)

Rozdiel, ktorý nový rámec robí medzi trhmi predaja nových motorových vozidiel a popredajnými trhmi motorových vozidiel odráža rozdielne podmienky hospodárskej súťaže na týchto trhoch.

| (12) | Na základe hĺbkovej analýzy trhu uvedenej v Hodnotiacej správe o uplatňovaní nariadenia Komisie (ES) č. 1400/2002 z 28. mája 2008 (9) a v oznámení Komisie o budúcom právnom rámci hospodárskej súťaže pre odvetvie motorových vozidiel z 22. júla 2009 (10) sa zdá, že neexistujú výrazné nedostatky týkajúce sa hospodárskej súťaže, ktoré odlišujú sektor distribúcie nových motorových vozidiel od ostatných hospodárskych sektorov a ktoré by si mohli vyžiadať uplatnenie pravidiel, ktoré sú odlišné a prísnejšie ako pravidlá uvedené v nariadení o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke. V dôsledku toho, uplatnenie 30 % (11) prahových hodnôt trhového podielu, nevyňatie niektorých vertikálnych obmedzení a podmienky stanovené v nariadení o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke spravidla zabezpečia, aby vertikálne dohody týkajúce sa distribúcie nových motorových vozidiel spĺňali požiadavky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy bez potreby ďalších dodatočných požiadaviek nad rámec tých, ktoré sa uplatňujú na ostatné sektory. |
| --- | --- |

(12)

Na základe hĺbkovej analýzy trhu uvedenej v Hodnotiacej správe o uplatňovaní nariadenia Komisie (ES) č. 1400/2002 z 28. mája 2008 (9) a v oznámení Komisie o budúcom právnom rámci hospodárskej súťaže pre odvetvie motorových vozidiel z 22. júla 2009 (10) sa zdá, že neexistujú výrazné nedostatky týkajúce sa hospodárskej súťaže, ktoré odlišujú sektor distribúcie nových motorových vozidiel od ostatných hospodárskych sektorov a ktoré by si mohli vyžiadať uplatnenie pravidiel, ktoré sú odlišné a prísnejšie ako pravidlá uvedené v nariadení o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke. V dôsledku toho, uplatnenie 30 % (11) prahových hodnôt trhového podielu, nevyňatie niektorých vertikálnych obmedzení a podmienky stanovené v nariadení o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke spravidla zabezpečia, aby vertikálne dohody týkajúce sa distribúcie nových motorových vozidiel spĺňali požiadavky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy bez potreby ďalších dodatočných požiadaviek nad rámec tých, ktoré sa uplatňujú na ostatné sektory.

| (13) | Avšak s cieľom umožniť všetkým prevádzkovateľom prispôsobiť sa všeobecnému režimu, najmä v súvislosti s osobitnými investíciami súvisiacimi so vzťahmi, ktoré sa realizovali v dlhodobom horizonte, obdobie účinnosti nariadenia (ES) č. 1400/2002 sa predlžuje o tri roky až do 31. mája 2013 vo vzťahu k tým požiadavkám, ktoré sa osobitne týkajú vertikálnych dohôd o kúpe, predaji alebo ďalšom predaji nových motorových vozidiel. Tie ustanovenia nariadenia (ES) č. 1400/2002, ktoré sa týkajú dohôd o distribúcii nových motorových vozidiel aj dohôd o nákupe, predaji a ďalšom predaji náhradných dielov pre motorové vozidlá a/alebo poskytovanie opravárenských a údržbárskych služieb, sa od 1. júna 2010 do 31. mája 2013 budú uplatňovať len pokiaľ ide o dohody o distribúcii nových vozidiel. Počas uvedeného obdobia sa tieto usmernenia nebudú uplatňovať na výklad ustanovení nariadenia (ES) č. 1400/2002. Namiesto toho je potrebné odkázať na vysvetľujúcu brožúru týkajúcu sa uvedeného nariadenia. (12) |
| --- | --- |

(13)

Avšak s cieľom umožniť všetkým prevádzkovateľom prispôsobiť sa všeobecnému režimu, najmä v súvislosti s osobitnými investíciami súvisiacimi so vzťahmi, ktoré sa realizovali v dlhodobom horizonte, obdobie účinnosti nariadenia (ES) č. 1400/2002 sa predlžuje o tri roky až do 31. mája 2013 vo vzťahu k tým požiadavkám, ktoré sa osobitne týkajú vertikálnych dohôd o kúpe, predaji alebo ďalšom predaji nových motorových vozidiel. Tie ustanovenia nariadenia (ES) č. 1400/2002, ktoré sa týkajú dohôd o distribúcii nových motorových vozidiel aj dohôd o nákupe, predaji a ďalšom predaji náhradných dielov pre motorové vozidlá a/alebo poskytovanie opravárenských a údržbárskych služieb, sa od 1. júna 2010 do 31. mája 2013 budú uplatňovať len pokiaľ ide o dohody o distribúcii nových vozidiel. Počas uvedeného obdobia sa tieto usmernenia nebudú uplatňovať na výklad ustanovení nariadenia (ES) č. 1400/2002. Namiesto toho je potrebné odkázať na vysvetľujúcu brožúru týkajúcu sa uvedeného nariadenia. (12)

| (14) | Pokiaľ ide o vertikálne dohody týkajúce sa podmienok, za ktorých strany môžu kupovať, predávať alebo ďalej predávať náhradné diely pre motorové vozidlá a/alebo poskytovať opravárenské služby a údržbu motorových vozidiel, od 1. júna 2010 sa uplatňuje nariadenie o skupinovej výnimke pre motorové vozidlá. To znamená, že tieto dohody s cieľom získať výnimku podľa článku 4 uvedeného nariadenia musia spĺňať nielen podmienky udelenia výnimky v rámci nariadenia o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke, ale nesmú obsahovať ani vážne obmedzenia hospodárskej súťaže, obvykle uvádzané ako závažné obmedzenia ako sú uvedené v článku 5 nariadenia o skupinovej výnimke pre motorové vozidlá. |
| --- | --- |

(14)

Pokiaľ ide o vertikálne dohody týkajúce sa podmienok, za ktorých strany môžu kupovať, predávať alebo ďalej predávať náhradné diely pre motorové vozidlá a/alebo poskytovať opravárenské služby a údržbu motorových vozidiel, od 1. júna 2010 sa uplatňuje nariadenie o skupinovej výnimke pre motorové vozidlá. To znamená, že tieto dohody s cieľom získať výnimku podľa článku 4 uvedeného nariadenia musia spĺňať nielen podmienky udelenia výnimky v rámci nariadenia o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke, ale nesmú obsahovať ani vážne obmedzenia hospodárskej súťaže, obvykle uvádzané ako závažné obmedzenia ako sú uvedené v článku 5 nariadenia o skupinovej výnimke pre motorové vozidlá.

| (15) | Keďže charakter trhov pre opravárenské služby a údržbu a pre distribúciu náhradných dielov vo všeobecnosti súvisí so značkou, hospodárska súťaž na týchto trhoch je výrazne menej intenzívna ako hospodárska súťaž na trhu predaja nových motorových vozidiel. Hoci sa spoľahlivosť zlepšila a intervaly služieb predĺžili vďaka technologickým zlepšeniam, tento vývoj je prevyšovaný vzostupným vývojom cien za jednotlivé opravárenské práce a údržbu. Na trhoch s náhradnými dielmi čelia náhradné diely, ktoré sú označené značkou výrobcu motorového vozidla, hospodárskej súťaži zo strany tých, ktoré dodávajú dodávatelia originálneho vybavenia (OES) a ďalšie strany. Toto udržiava cenový tlak na týchto trhoch, ktoré, naopak, udržiavajú tlak na ceny na trhoch opravy a údržby, pretože náhradné diely predstavujú veľký podiel na nákladoch na priemernú opravu. Okrem toho opravy a údržba ako celok predstavujú veľmi vysoký podiel na celkových výdavkoch spotrebiteľov na motorové vozidlá, ktoré samy o sebe predstavujú významný podiel na priemernom rozpočte spotrebiteľov. |
| --- | --- |

(15)

Keďže charakter trhov pre opravárenské služby a údržbu a pre distribúciu náhradných dielov vo všeobecnosti súvisí so značkou, hospodárska súťaž na týchto trhoch je výrazne menej intenzívna ako hospodárska súťaž na trhu predaja nových motorových vozidiel. Hoci sa spoľahlivosť zlepšila a intervaly služieb predĺžili vďaka technologickým zlepšeniam, tento vývoj je prevyšovaný vzostupným vývojom cien za jednotlivé opravárenské práce a údržbu. Na trhoch s náhradnými dielmi čelia náhradné diely, ktoré sú označené značkou výrobcu motorového vozidla, hospodárskej súťaži zo strany tých, ktoré dodávajú dodávatelia originálneho vybavenia (OES) a ďalšie strany. Toto udržiava cenový tlak na týchto trhoch, ktoré, naopak, udržiavajú tlak na ceny na trhoch opravy a údržby, pretože náhradné diely predstavujú veľký podiel na nákladoch na priemernú opravu. Okrem toho opravy a údržba ako celok predstavujú veľmi vysoký podiel na celkových výdavkoch spotrebiteľov na motorové vozidlá, ktoré samy o sebe predstavujú významný podiel na priemernom rozpočte spotrebiteľov.

| (16) | S cieľom zamerať sa na osobitné záležitosti týkajúce sa hospodárskej súťaže vznikajúce na popredajných trhoch s motorovými vozidlami, nariadenie o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke je doplnené o tri dodatočné základné obmedzenia v nariadení o skupinovej výnimke pre motorové vozidlá, ktoré sa uplatňujú na opravu a údržbu motorových vozidiel a na dodávku náhradných dielov. Ďalšie usmernenie o týchto dodatočných základných obmedzeniach sa uvádza v oddiele III týchto usmernení. |
| --- | --- |

(16)

S cieľom zamerať sa na osobitné záležitosti týkajúce sa hospodárskej súťaže vznikajúce na popredajných trhoch s motorovými vozidlami, nariadenie o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke je doplnené o tri dodatočné základné obmedzenia v nariadení o skupinovej výnimke pre motorové vozidlá, ktoré sa uplatňujú na opravu a údržbu motorových vozidiel a na dodávku náhradných dielov. Ďalšie usmernenie o týchto dodatočných základných obmedzeniach sa uvádza v oddiele III týchto usmernení.

III.   UPLATŇOVANIE DOPLŇUJÚCICH USTANOVENÍ V NARIADENÍ O SKUPINOVEJ VÝNIMKE PRE MOTOROVÉ VOZIDLÁ

| (17) | Dohody nebudú využívať výhody skupinovej výnimky, ak obsahujú závažné obmedzenia. Tieto obmedzenia sú uvedené v článku 4 nariadenia o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke a článku 5 nariadenia o skupinovej výnimke pre motorové vozidlá. Zahrnutie ktoréhokoľvek z takých obmedzení do dohody vedie k predpokladu, že dohoda patrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy. Ďalej vedie aj k predpokladu, že táto dohoda pravdepodobne nebude spĺňať podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy, preto sa z toho dôvodu neuplatní skupinová výnimka. Tento predpoklad však možno vyvrátiť, čo podnikom ponecháva otvorenú možnosť domáhať sa v jednotlivých prípadoch účinnej ochrany podľa článku 101 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

(17)

Dohody nebudú využívať výhody skupinovej výnimky, ak obsahujú závažné obmedzenia. Tieto obmedzenia sú uvedené v článku 4 nariadenia o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke a článku 5 nariadenia o skupinovej výnimke pre motorové vozidlá. Zahrnutie ktoréhokoľvek z takých obmedzení do dohody vedie k predpokladu, že dohoda patrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy. Ďalej vedie aj k predpokladu, že táto dohoda pravdepodobne nebude spĺňať podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy, preto sa z toho dôvodu neuplatní skupinová výnimka. Tento predpoklad však možno vyvrátiť, čo podnikom ponecháva otvorenú možnosť domáhať sa v jednotlivých prípadoch účinnej ochrany podľa článku 101 ods. 3 zmluvy.

| (18) | Jedným z cieľov Komisie, pokiaľ ide o politiku hospodárskej súťaže v sektore motorových vozidiel, je ochraňovať prístup výrobcov náhradných dielov na popredajné trhy motorových vozidiel a zabezpečiť tak, aby nezávislé a autorizované opravovne a veľkoobchodníci s náhradnými dielmi mali aj naďalej prístup ku konkurenčným značkám náhradných dielov. Dostupnosť takých dielov prináša spotrebiteľom značné výhody, hlavne preto, že medzi dielmi predávanými alebo znovu predávanými výrobcami automobilov a alternatívnymi dielmi sú často veľké cenové rozdiely. Alternatívy pre diely s ochrannou známkou výrobcu motorových vozidiel (OEM diely) zahŕňajú originálne diely vyrábané a distribuované dodávateľmi originálneho vybavenia (OES diely), zatiaľ čo ostatné diely zodpovedajúce kvalite originálnych komponentov sú dodávané výrobcami dielov „zodpovedajúcej kvality“. |
| --- | --- |

(18)

Jedným z cieľov Komisie, pokiaľ ide o politiku hospodárskej súťaže v sektore motorových vozidiel, je ochraňovať prístup výrobcov náhradných dielov na popredajné trhy motorových vozidiel a zabezpečiť tak, aby nezávislé a autorizované opravovne a veľkoobchodníci s náhradnými dielmi mali aj naďalej prístup ku konkurenčným značkám náhradných dielov. Dostupnosť takých dielov prináša spotrebiteľom značné výhody, hlavne preto, že medzi dielmi predávanými alebo znovu predávanými výrobcami automobilov a alternatívnymi dielmi sú často veľké cenové rozdiely. Alternatívy pre diely s ochrannou známkou výrobcu motorových vozidiel (OEM diely) zahŕňajú originálne diely vyrábané a distribuované dodávateľmi originálneho vybavenia (OES diely), zatiaľ čo ostatné diely zodpovedajúce kvalite originálnych komponentov sú dodávané výrobcami dielov „zodpovedajúcej kvality“.

| (19) | „Pôvodné časti alebo vybavenie“ sú časti alebo vybavenie vyrobené podľa špecifikácií a výrobných noriem, ktoré poskytol výrobca motorového vozidla na výrobu častí a vybavenia na montáž predmetného motorového vozidla. To zahŕňa diely alebo vybavenie, ktoré sa vyrábajú na rovnakej výrobnej linke ako tieto diely alebo vybavenie. Predpokladá sa, že ak sa nepreukáže opak, diely predstavujú originálne diely v prípade, ak výrobca dielov potvrdí, že diely zodpovedajú kvalite komponentov použitých na montáž príslušného motorového vozidla a boli vyrobené podľa špecifikácií a výrobných noriem motorového vozidla [pozri článok 3 ods. 26 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES z 5. septembra 2007, ktorou sa zriaďuje rámec pre typové schválenie motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá (13)]. |
| --- | --- |

(19)

„Pôvodné časti alebo vybavenie“ sú časti alebo vybavenie vyrobené podľa špecifikácií a výrobných noriem, ktoré poskytol výrobca motorového vozidla na výrobu častí a vybavenia na montáž predmetného motorového vozidla. To zahŕňa diely alebo vybavenie, ktoré sa vyrábajú na rovnakej výrobnej linke ako tieto diely alebo vybavenie. Predpokladá sa, že ak sa nepreukáže opak, diely predstavujú originálne diely v prípade, ak výrobca dielov potvrdí, že diely zodpovedajú kvalite komponentov použitých na montáž príslušného motorového vozidla a boli vyrobené podľa špecifikácií a výrobných noriem motorového vozidla [pozri článok 3 ods. 26 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES z 5. septembra 2007, ktorou sa zriaďuje rámec pre typové schválenie motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá (13)].

| (20) | Diely sa považujú za diely „zodpovedajúcej kvality“, ak majú dostatočne vysokú kvalitu a ich použitie neohrozí dobré meno príslušnej autorizovanej siete. Tak, ako pri akomkoľvek inom štandarde týkajúcom sa výberu, výrobca automobilov môže predložiť dôkazy, že daný náhradný diel nespĺňa túto požiadavku. |
| --- | --- |

(20)

Diely sa považujú za diely „zodpovedajúcej kvality“, ak majú dostatočne vysokú kvalitu a ich použitie neohrozí dobré meno príslušnej autorizovanej siete. Tak, ako pri akomkoľvek inom štandarde týkajúcom sa výberu, výrobca automobilov môže predložiť dôkazy, že daný náhradný diel nespĺňa túto požiadavku.

| (21) | V článku 4 písm. e) nariadenia o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke sa ako závažné obmedzenie uvádza dohoda medzi dodávateľom komponentov a kupujúcim, ktorý zabudováva tieto komponenty, s cieľom zabrániť dodávateľovi predávať svoje komponenty konečným používateľom, nezávislým opravovniam alebo ďalším poskytovateľom služieb, ktorí neboli kupujúcim poverení na opravu alebo servis jeho tovarov, alebo ho v tom obmedziť. V článku 5 písm. a) až c) nariadenia o skupinovej výnimke pre motorové vozidlá sa stanovujú tri dodatočné závažné obmedzenia týkajúce sa dohôd na dodávku náhradných dielov. |
| --- | --- |

(21)

V článku 4 písm. e) nariadenia o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke sa ako závažné obmedzenie uvádza dohoda medzi dodávateľom komponentov a kupujúcim, ktorý zabudováva tieto komponenty, s cieľom zabrániť dodávateľovi predávať svoje komponenty konečným používateľom, nezávislým opravovniam alebo ďalším poskytovateľom služieb, ktorí neboli kupujúcim poverení na opravu alebo servis jeho tovarov, alebo ho v tom obmedziť. V článku 5 písm. a) až c) nariadenia o skupinovej výnimke pre motorové vozidlá sa stanovujú tri dodatočné závažné obmedzenia týkajúce sa dohôd na dodávku náhradných dielov.

| (22) | Článok 5 písm. a) nariadenia o skupinovej výnimke pre motorové vozidlá sa týka obmedzenia predaja náhradných dielov na motorové vozidlá členmi selektívneho distribučného systému nezávislým opravovniam. Toto ustanovenie je najdôležitejšie pre určitú kategóriu dielov uvádzaných niekedy ako viazané diely, ktoré možno získať len od výrobcu vozidiel alebo od členov jeho autorizovaných sietí. Ak sa dodávateľ a distributér dohodnú, že také diely sa nemôžu dodávať nezávislým opravovniam, touto dohodou sa pravdepodobne vylúčia také opravovne z trhu opravárenských služieb a údržby a poruší sa článok 101 zmluvy. |
| --- | --- |

(22)

Článok 5 písm. a) nariadenia o skupinovej výnimke pre motorové vozidlá sa týka obmedzenia predaja náhradných dielov na motorové vozidlá členmi selektívneho distribučného systému nezávislým opravovniam. Toto ustanovenie je najdôležitejšie pre určitú kategóriu dielov uvádzaných niekedy ako viazané diely, ktoré možno získať len od výrobcu vozidiel alebo od členov jeho autorizovaných sietí. Ak sa dodávateľ a distributér dohodnú, že také diely sa nemôžu dodávať nezávislým opravovniam, touto dohodou sa pravdepodobne vylúčia také opravovne z trhu opravárenských služieb a údržby a poruší sa článok 101 zmluvy.

| (23) | Článok 5 písm. b) nariadenia o skupinovej výnimke pre motorové vozidlá sa týka akéhokoľvek priameho alebo nepriameho obmedzenia dohodnutého medzi dodávateľom náhradných dielov, opravárskych nástrojov alebo diagnostických alebo iných zariadení a výrobcom motorových vozidiel, ktoré obmedzuje schopnosť dodávateľa predávať tento tovar autorizovaným a/alebo nezávislým distributérom a opravovniam. Takzvané „dojednania o vybavení“ medzi dodávateľmi komponentov a výrobcami motorových vozidiel sú jedným z príkladov možných nepriamych obmedzení tohto druhu. V tejto súvislosti je potrebné uviesť odkaz na oznámenie Komisie z 18. decembra 1978 týkajúce sa vyhodnotenia niektorých subdodávateľských dohôd vo vzťahu k článku 85 ods. 1 zmluvy o EHS (14). Článok 101 ods. 1 zmluvy sa spravidla nevzťahuje na dojednanie, na základe ktorého výrobca vozidiel poskytne výrobcovi komponentov nástroj potrebný na výrobu určitých komponentov, podieľa sa na jeho nákladoch na vývoj výrobku alebo prispeje potrebnými (15) právami duševného vlastníctva alebo know-how, a neumožňuje, aby sa tento príspevok používal na výrobu dielov určených na priamy predaj na popredajnom trhu. Na druhej strane, ak výrobca motorových vozidiel núti dodávateľa komponentov previesť svoje vlastnícke práva vzťahujúce sa na takéto nástroje, na práva duševného vlastníctva alebo know-how, ak znáša len nepodstatnú časť nákladov na vývoj produktu alebo neprispeje žiadnymi podstatnými právami duševného vlastníctva alebo know-how, príslušná dohoda sa nebude považovať za právoplatnú subdodávateľskú dohodu. Preto sa na ňu môže vzťahovať článok 101 ods. 1 zmluvy a môže byť preskúmaná v súlade s ustanoveniami nariadení o skupinovej výnimke. |
| --- | --- |

(23)

Článok 5 písm. b) nariadenia o skupinovej výnimke pre motorové vozidlá sa týka akéhokoľvek priameho alebo nepriameho obmedzenia dohodnutého medzi dodávateľom náhradných dielov, opravárskych nástrojov alebo diagnostických alebo iných zariadení a výrobcom motorových vozidiel, ktoré obmedzuje schopnosť dodávateľa predávať tento tovar autorizovaným a/alebo nezávislým distributérom a opravovniam. Takzvané „dojednania o vybavení“ medzi dodávateľmi komponentov a výrobcami motorových vozidiel sú jedným z príkladov možných nepriamych obmedzení tohto druhu. V tejto súvislosti je potrebné uviesť odkaz na oznámenie Komisie z 18. decembra 1978 týkajúce sa vyhodnotenia niektorých subdodávateľských dohôd vo vzťahu k článku 85 ods. 1 zmluvy o EHS (14). Článok 101 ods. 1 zmluvy sa spravidla nevzťahuje na dojednanie, na základe ktorého výrobca vozidiel poskytne výrobcovi komponentov nástroj potrebný na výrobu určitých komponentov, podieľa sa na jeho nákladoch na vývoj výrobku alebo prispeje potrebnými (15) právami duševného vlastníctva alebo know-how, a neumožňuje, aby sa tento príspevok používal na výrobu dielov určených na priamy predaj na popredajnom trhu. Na druhej strane, ak výrobca motorových vozidiel núti dodávateľa komponentov previesť svoje vlastnícke práva vzťahujúce sa na takéto nástroje, na práva duševného vlastníctva alebo know-how, ak znáša len nepodstatnú časť nákladov na vývoj produktu alebo neprispeje žiadnymi podstatnými právami duševného vlastníctva alebo know-how, príslušná dohoda sa nebude považovať za právoplatnú subdodávateľskú dohodu. Preto sa na ňu môže vzťahovať článok 101 ods. 1 zmluvy a môže byť preskúmaná v súlade s ustanoveniami nariadení o skupinovej výnimke.

| (24) | Článok 5 písm. c) nariadenia o skupinovej výnimke pre motorové vozidlá sa vzťahuje na obmedzenie dohodnuté medzi výrobcom motorových vozidiel, ktorý používa komponenty na počiatočnú montáž motorových vozidiel, a dodávateľom takých komponentov, ktoré obmedzuje dodávateľovu schopnosť účinne a zreteľne umiestniť svoju obchodnú známku alebo logo na dodávaných komponentoch alebo náhradných dieloch. S cieľom zlepšiť možnosť výberu spotrebiteľa, opravovne a spotrebitelia by mali byť schopní identifikovať, ktoré náhradné diely od alternatívnych dodávateľov sú vhodné pre dané motorové vozidlo, okrem tých, na ktorých je umiestnená značka výrobcu automobilov. Umiestnenie obchodnej známky alebo loga na komponenty a náhradné diely jednoduchým spôsobom umožňuje identifikáciu kompatibilných náhradných dielov, ktoré možno získať od OES. Nepovolením tejto možnosti môžu výrobcovia motorových vozidiel obmedziť komercializáciu OES dielov a obmedziť možnosť výberu spotrebiteľa spôsobom, ktorý je v protiklade s ustanoveniami článku 101 zmluvy. |
| --- | --- |

(24)

Článok 5 písm. c) nariadenia o skupinovej výnimke pre motorové vozidlá sa vzťahuje na obmedzenie dohodnuté medzi výrobcom motorových vozidiel, ktorý používa komponenty na počiatočnú montáž motorových vozidiel, a dodávateľom takých komponentov, ktoré obmedzuje dodávateľovu schopnosť účinne a zreteľne umiestniť svoju obchodnú známku alebo logo na dodávaných komponentoch alebo náhradných dieloch. S cieľom zlepšiť možnosť výberu spotrebiteľa, opravovne a spotrebitelia by mali byť schopní identifikovať, ktoré náhradné diely od alternatívnych dodávateľov sú vhodné pre dané motorové vozidlo, okrem tých, na ktorých je umiestnená značka výrobcu automobilov. Umiestnenie obchodnej známky alebo loga na komponenty a náhradné diely jednoduchým spôsobom umožňuje identifikáciu kompatibilných náhradných dielov, ktoré možno získať od OES. Nepovolením tejto možnosti môžu výrobcovia motorových vozidiel obmedziť komercializáciu OES dielov a obmedziť možnosť výberu spotrebiteľa spôsobom, ktorý je v protiklade s ustanoveniami článku 101 zmluvy.

IV.   POSÚDENIE KONKRÉTNYCH OBMEDZENÍ

| (25) | Zmluvné strany vertikálnych dohôd v sektore motorových vozidiel by mali používať tieto usmernenia jednak ako dodatok k všeobecným vertikálnym usmerneniam a jednak v spojení s týmito usmerneniami v záujme posúdenia zlučiteľnosti osobitných obmedzení s článkom 101 zmluvy. V tomto oddiele sa uvádzajú určité usmernenia, pokiaľ ide o záväzok predávať jednu značku a o selektívnu distribúciu, čo sú dve oblasti, ktoré môžu mať osobitný význam pre posúdenie kategórie dohôd uvedených v oddiele II týchto usmernení. |
| --- | --- |

(25)

Zmluvné strany vertikálnych dohôd v sektore motorových vozidiel by mali používať tieto usmernenia jednak ako dodatok k všeobecným vertikálnym usmerneniam a jednak v spojení s týmito usmerneniami v záujme posúdenia zlučiteľnosti osobitných obmedzení s článkom 101 zmluvy. V tomto oddiele sa uvádzajú určité usmernenia, pokiaľ ide o záväzok predávať jednu značku a o selektívnu distribúciu, čo sú dve oblasti, ktoré môžu mať osobitný význam pre posúdenie kategórie dohôd uvedených v oddiele II týchto usmernení.

1.   Záväzok predávať jednu značku

i)   Posúdenie záväzku predávať jednu značku na základe nariadení o skupinovej výnimke

| (26) | Podľa článku 3 nariadenia o skupinovej výnimke pre motorové vozidlá v spojení s článkom 5 ods. 1 písm. a) nariadenia o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke dodávateľ a distributér motorových vozidiel, ktorí nevlastnia viac ako 30 % podielu na relevantnom trhu, sa môžu dohodnúť na záväzku predávať jednu značku, ktorý zaväzuje distributéra, aby nakupoval motorové vozidlá len od dodávateľa alebo od iných firiem určených dodávateľom pod podmienkou, že trvanie takého záväzku nesúťaženia sa obmedzí na päť alebo menej rokov. Rovnaké zásady sa vzťahujú na dohody medzi dodávateľmi a ich autorizovanými servismi a/alebo dodávateľmi náhradných dielov. Obnovenie po uplynutí piatich rokov vyžaduje výslovný súhlas obidvoch strán a nemali by existovať žiadne prekážky, ktoré by bránili distributérovi v účinnom ukončení záväzku nesúťaženia na konci päťročného obdobia. Na takéto záväzky nesúťaženia sa nevzťahujú nariadenia o skupinových výnimkách, ak je lehota ich trvania neobmedzená alebo presahuje päť rokov, aj keď za týchto okolností by sa nariadenia o skupinových výnimkách aj naďalej uplatňovali na zostávajúcu časť vertikálnej dohody. To isté platí aj pre záväzky nesúťaženia, ktoré sú automaticky obnoviteľné po období piatich rokov. Prekážky, hrozby ukončenia zmluvy alebo oznámenia o opätovnom zavedení záväzkov predávať jednu značku pred uplynutím dostatočného obdobia, ktoré by distributérovi alebo novému dodávateľovi umožnilo odpísať ich stratené investície, by znamenalo automatické obnovenie príslušného záväzku predávať jednu značku. |
| --- | --- |

(26)

Podľa článku 3 nariadenia o skupinovej výnimke pre motorové vozidlá v spojení s článkom 5 ods. 1 písm. a) nariadenia o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke dodávateľ a distributér motorových vozidiel, ktorí nevlastnia viac ako 30 % podielu na relevantnom trhu, sa môžu dohodnúť na záväzku predávať jednu značku, ktorý zaväzuje distributéra, aby nakupoval motorové vozidlá len od dodávateľa alebo od iných firiem určených dodávateľom pod podmienkou, že trvanie takého záväzku nesúťaženia sa obmedzí na päť alebo menej rokov. Rovnaké zásady sa vzťahujú na dohody medzi dodávateľmi a ich autorizovanými servismi a/alebo dodávateľmi náhradných dielov. Obnovenie po uplynutí piatich rokov vyžaduje výslovný súhlas obidvoch strán a nemali by existovať žiadne prekážky, ktoré by bránili distributérovi v účinnom ukončení záväzku nesúťaženia na konci päťročného obdobia. Na takéto záväzky nesúťaženia sa nevzťahujú nariadenia o skupinových výnimkách, ak je lehota ich trvania neobmedzená alebo presahuje päť rokov, aj keď za týchto okolností by sa nariadenia o skupinových výnimkách aj naďalej uplatňovali na zostávajúcu časť vertikálnej dohody. To isté platí aj pre záväzky nesúťaženia, ktoré sú automaticky obnoviteľné po období piatich rokov. Prekážky, hrozby ukončenia zmluvy alebo oznámenia o opätovnom zavedení záväzkov predávať jednu značku pred uplynutím dostatočného obdobia, ktoré by distributérovi alebo novému dodávateľovi umožnilo odpísať ich stratené investície, by znamenalo automatické obnovenie príslušného záväzku predávať jednu značku.

| (27) | Podľa článku 5 ods. 1 písm. c) nariadenia o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke, výnimka neplatí pre každý priamy alebo nepriamy záväzok, ktorého dôsledkom je, že členovia systému selektívnej distribúcie nemôžu predávať značky určitých konkurujúcich dodávateľov. Mimoriadnu pozornosť treba venovať spôsobu uplatňovania záväzkov predávať jednu značku u existujúcich distributérov dodávajúcich viacero značiek s cieľom zabezpečiť, aby príslušné záväzky nevytvorili časť celkovej stratégie, ktorej cieľom je obmedziť konkurenciu zo strany jedného alebo viacerých konkrétnych dodávateľov, a predovšetkým zo strany nových dodávateľov alebo slabších konkurentov. Takýto druh obáv môže vzniknúť najmä vtedy, ak sa presiahnu prahové hodnoty trhového podielu uvedené v odseku 34 týchto usmernení a ak dodávateľ, ktorý používa takýto druh obmedzenia, má také postavenie na relevantnom trhu, ktoré mu umožňuje významne prispieť k celkovému účinku uzavretia trhu (16). |
| --- | --- |

(27)

Podľa článku 5 ods. 1 písm. c) nariadenia o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke, výnimka neplatí pre každý priamy alebo nepriamy záväzok, ktorého dôsledkom je, že členovia systému selektívnej distribúcie nemôžu predávať značky určitých konkurujúcich dodávateľov. Mimoriadnu pozornosť treba venovať spôsobu uplatňovania záväzkov predávať jednu značku u existujúcich distributérov dodávajúcich viacero značiek s cieľom zabezpečiť, aby príslušné záväzky nevytvorili časť celkovej stratégie, ktorej cieľom je obmedziť konkurenciu zo strany jedného alebo viacerých konkrétnych dodávateľov, a predovšetkým zo strany nových dodávateľov alebo slabších konkurentov. Takýto druh obáv môže vzniknúť najmä vtedy, ak sa presiahnu prahové hodnoty trhového podielu uvedené v odseku 34 týchto usmernení a ak dodávateľ, ktorý používa takýto druh obmedzenia, má také postavenie na relevantnom trhu, ktoré mu umožňuje významne prispieť k celkovému účinku uzavretia trhu (16).

| (28) | Záväzky nekonkurovania vo vertikálnych dohodách nepredstavujú závažné obmedzenia, avšak v závislosti od okolností trhu môžu aj napriek tomu mať negatívne účinky, ktoré môžu spôsobiť zahrnutie dohôd do pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy. (17) Takýto škodlivý účinok môže vzniknúť vytvorením prekážok znemožňujúcich vstup alebo rozšírenie, ktoré uzatvoria trh pred konkurenčnými dodávateľmi, a poškodia spotrebiteľov najmä prostredníctvom zvýšenia cien, obmedzenia sortimentu výrobkov, poklesu ich kvality alebo zníženia úrovne inovácie výrobkov. |
| --- | --- |

(28)

Záväzky nekonkurovania vo vertikálnych dohodách nepredstavujú závažné obmedzenia, avšak v závislosti od okolností trhu môžu aj napriek tomu mať negatívne účinky, ktoré môžu spôsobiť zahrnutie dohôd do pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy. (17) Takýto škodlivý účinok môže vzniknúť vytvorením prekážok znemožňujúcich vstup alebo rozšírenie, ktoré uzatvoria trh pred konkurenčnými dodávateľmi, a poškodia spotrebiteľov najmä prostredníctvom zvýšenia cien, obmedzenia sortimentu výrobkov, poklesu ich kvality alebo zníženia úrovne inovácie výrobkov.

| (29) | Záväzky nekonkurovania však môžu mať aj kladné účinky, ktoré môžu odôvodňovať uplatňovanie článku 101 ods. 3 zmluvy. Môžu pomôcť hlavne pri prekonávaní problému „parazitovania“, prostredníctvom ktorého jeden dodávateľ môže ťažiť z investícií iného dodávateľa. Dodávateľ môže napríklad investovať do priestorov distributéra, čím však pritiahne zákazníkov konkurujúcej značky, ktorá sa predáva z tých istých priestorov. To isté sa vzťahuje aj na ďalšie typy investícií vynaložené dodávateľom, ktoré môže distributér využiť na predaj motorových vozidiel konkurenčných výrobcov, ako sú napríklad investície do odbornej prípravy. |
| --- | --- |

(29)

Záväzky nekonkurovania však môžu mať aj kladné účinky, ktoré môžu odôvodňovať uplatňovanie článku 101 ods. 3 zmluvy. Môžu pomôcť hlavne pri prekonávaní problému „parazitovania“, prostredníctvom ktorého jeden dodávateľ môže ťažiť z investícií iného dodávateľa. Dodávateľ môže napríklad investovať do priestorov distributéra, čím však pritiahne zákazníkov konkurujúcej značky, ktorá sa predáva z tých istých priestorov. To isté sa vzťahuje aj na ďalšie typy investícií vynaložené dodávateľom, ktoré môže distributér využiť na predaj motorových vozidiel konkurenčných výrobcov, ako sú napríklad investície do odbornej prípravy.

| (30) | Ďalší pozitívny účinok záväzkov nekonkurovania v sektore motorových vozidiel sa týka zvýšenia imidžu značky a reputácie distribučnej siete. Takéto obmedzenia môžu pomôcť vytvoriť a udržať imidž značky prostredníctvom uloženia určitého opatrenia jednotnosti a štandardizácie kvality distributérom, čím sa zvýši atraktívnosť tejto značky pre konečného spotrebiteľa a vzrastie aj jeho predaj. |
| --- | --- |

(30)

Ďalší pozitívny účinok záväzkov nekonkurovania v sektore motorových vozidiel sa týka zvýšenia imidžu značky a reputácie distribučnej siete. Takéto obmedzenia môžu pomôcť vytvoriť a udržať imidž značky prostredníctvom uloženia určitého opatrenia jednotnosti a štandardizácie kvality distributérom, čím sa zvýši atraktívnosť tejto značky pre konečného spotrebiteľa a vzrastie aj jeho predaj.

| (31) | Článok 1 písm. d) nariadenia o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke definuje záväzok nekonkurovania ako:






  „a) | akýkoľvek priamy či nepriamy záväzok, ktorého následkom je, že kupujúci nevyrába, nekupuje, nepredáva alebo nepredáva ďalej tovary alebo služby konkurujúce zmluvným tovarom a službám, alebo |
| --- | --- | --- |

(31)

Článok 1 písm. d) nariadenia o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke definuje záväzok nekonkurovania ako:

„a)

akýkoľvek priamy či nepriamy záväzok, ktorého následkom je, že kupujúci nevyrába, nekupuje, nepredáva alebo nepredáva ďalej tovary alebo služby konkurujúce zmluvným tovarom a službám, alebo

| b) | akýkoľvek priamy či nepriamy záväzok pre kupujúceho kupovať od dodávateľa alebo iného podniku určeného dodávateľom viac ako 80 % jeho celkového nákupu zmluvných tovarov alebo služieb a ich náhrad na relevantnom trhu.“ |
| --- | --- |

b)

akýkoľvek priamy či nepriamy záväzok pre kupujúceho kupovať od dodávateľa alebo iného podniku určeného dodávateľom viac ako 80 % jeho celkového nákupu zmluvných tovarov alebo služieb a ich náhrad na relevantnom trhu.“

| (32) | Dodávateľ sa okrem priamych prostriedkov na spojenie distributéra so svojou(-imi) vlastnou(-ými) značkou(-ami), môže tiež uchýliť k nepriamym prostriedkom, ktoré majú ten istý účinok. V odvetví motorových vozidiel takýto nepriamy prostriedok môže zahrnovať kvalitatívne normy osobitne určené na odradenie distributérov od predaja výrobkov konkurenčných značiek, (18) bonusy podmienené súhlasom distributéra s výhradným predajom jednej značky, cieľové zľavy alebo určité ďalšie požiadavky, ako napríklad požiadavka zriadiť samostatný právnický subjekt pre konkurenčnú značku alebo záväzok vystaviť ďalšiu konkurenčnú značku v samostatnej predvádzacej miestnosti v zemepisnej oblasti, v ktorej by splnenie takej požiadavky nebolo z ekonomického hľadiska životaschopné (napríklad v riedko osídlených oblastiach). |
| --- | --- |

(32)

Dodávateľ sa okrem priamych prostriedkov na spojenie distributéra so svojou(-imi) vlastnou(-ými) značkou(-ami), môže tiež uchýliť k nepriamym prostriedkom, ktoré majú ten istý účinok. V odvetví motorových vozidiel takýto nepriamy prostriedok môže zahrnovať kvalitatívne normy osobitne určené na odradenie distributérov od predaja výrobkov konkurenčných značiek, (18) bonusy podmienené súhlasom distributéra s výhradným predajom jednej značky, cieľové zľavy alebo určité ďalšie požiadavky, ako napríklad požiadavka zriadiť samostatný právnický subjekt pre konkurenčnú značku alebo záväzok vystaviť ďalšiu konkurenčnú značku v samostatnej predvádzacej miestnosti v zemepisnej oblasti, v ktorej by splnenie takej požiadavky nebolo z ekonomického hľadiska životaschopné (napríklad v riedko osídlených oblastiach).

| (33) | Skupinová výnimka stanovená v nariadení o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke sa vzťahuje na všetky formy priamych alebo nepriamych záväzkov nekonkurovania za predpokladu, že podiely dodávateľa a jeho distributéra na trhu nepresiahnu 30 % a trvanie záväzku nekonkurovania nepresiahne päť rokov. Avšak dokonca aj v prípadoch, v ktorých jednotlivé dohody spĺňajú tieto podmienky, môže mať použitie záväzkov nekonkurovania za následok protisúťažné účinky nevyvážené ich kladnými účinkami. V odvetví motorových vozidiel by také čisté protisúťažné účinky mohli byť hlavne dôsledkom kumulatívnych účinkov vedúcich k uzavretiu trhu pred konkurenčnými značkami. |
| --- | --- |

(33)

Skupinová výnimka stanovená v nariadení o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke sa vzťahuje na všetky formy priamych alebo nepriamych záväzkov nekonkurovania za predpokladu, že podiely dodávateľa a jeho distributéra na trhu nepresiahnu 30 % a trvanie záväzku nekonkurovania nepresiahne päť rokov. Avšak dokonca aj v prípadoch, v ktorých jednotlivé dohody spĺňajú tieto podmienky, môže mať použitie záväzkov nekonkurovania za následok protisúťažné účinky nevyvážené ich kladnými účinkami. V odvetví motorových vozidiel by také čisté protisúťažné účinky mohli byť hlavne dôsledkom kumulatívnych účinkov vedúcich k uzavretiu trhu pred konkurenčnými značkami.

| (34) | Pokiaľ ide o distribúciu motorových vozidiel na maloobchodnej úrovni, je nepravdepodobné, že k uzatvoreniu trhu tohto druhu dôjde na trhoch, na ktorých majú všetci dodávatelia podiely nižšie ako 30 % a kde celkový percentuálny podiel predaja všetkých motorových vozidiel, na ktorý sa vzťahuje záväzok predávať jednu značku na relevantnom trhu (t. j. celkový viazaný podiel na trhu) je nižší ako 40 % (19). V situácii, v ktorej má jeden dodávateľ, ktorý nie je dominantný, podiel na príslušnom trhu viac ako 30 %, zatiaľ čo podiely všetkých ostatných dodávateľov na trhu sú nižšie ako 30 %, sú kumulatívne protisúťažné účinky nepravdepodobné, pretože celkový viazaný podiel na trhu nepresahuje 30 %. |
| --- | --- |

(34)

Pokiaľ ide o distribúciu motorových vozidiel na maloobchodnej úrovni, je nepravdepodobné, že k uzatvoreniu trhu tohto druhu dôjde na trhoch, na ktorých majú všetci dodávatelia podiely nižšie ako 30 % a kde celkový percentuálny podiel predaja všetkých motorových vozidiel, na ktorý sa vzťahuje záväzok predávať jednu značku na relevantnom trhu (t. j. celkový viazaný podiel na trhu) je nižší ako 40 % (19). V situácii, v ktorej má jeden dodávateľ, ktorý nie je dominantný, podiel na príslušnom trhu viac ako 30 %, zatiaľ čo podiely všetkých ostatných dodávateľov na trhu sú nižšie ako 30 %, sú kumulatívne protisúťažné účinky nepravdepodobné, pretože celkový viazaný podiel na trhu nepresahuje 30 %.

| (35) | Ak je značne obmedzený prístup na relevantný trh na účely predaja nových motorových vozidiel alebo hospodárska súťaž v rámci tohto trhu kumulatívnym účinkom paralelných sietí podobných vertikálnych dohôd obsahujúcich záväzky o predaji jednej značky, Komisia môže odňať výhodu skupinovej výnimky podľa článku 29 nariadenia Rady (ES) č. 1/2003 zo 16. decembra 2002 o vykonávaní pravidiel hospodárskej súťaže stanovených v článkoch 81 a 82 zmluvy. (20) Rozhodnutie o odňatí môže byť predovšetkým určené tým dodávateľom, ktorí významným spôsobom prispejú ku kumulatívnemu účinku uzavretia relevantného trhu. Ak k tomuto účinku dôjde na vnútroštátnom trhu, vnútroštátne orgány v oblasti hospodárskej súťaže tohto členského štátu môžu takisto odňať výhodu skupinovej výnimky v súvislosti s týmto územím. |
| --- | --- |

(35)

Ak je značne obmedzený prístup na relevantný trh na účely predaja nových motorových vozidiel alebo hospodárska súťaž v rámci tohto trhu kumulatívnym účinkom paralelných sietí podobných vertikálnych dohôd obsahujúcich záväzky o predaji jednej značky, Komisia môže odňať výhodu skupinovej výnimky podľa článku 29 nariadenia Rady (ES) č. 1/2003 zo 16. decembra 2002 o vykonávaní pravidiel hospodárskej súťaže stanovených v článkoch 81 a 82 zmluvy. (20) Rozhodnutie o odňatí môže byť predovšetkým určené tým dodávateľom, ktorí významným spôsobom prispejú ku kumulatívnemu účinku uzavretia relevantného trhu. Ak k tomuto účinku dôjde na vnútroštátnom trhu, vnútroštátne orgány v oblasti hospodárskej súťaže tohto členského štátu môžu takisto odňať výhodu skupinovej výnimky v súvislosti s týmto územím.

| (36) | Na dôvažok, ak paralelné siete vertikálnych dohôd, ktoré obsahujú podobné vertikálne obmedzenia, pokrývajú viac ako 50 % daného trhu, Komisia môže prijať nariadenie, ktorým sa bloková výnimka s ohľadom na tieto obmedzenia vyhlási za nepoužiteľnú na relevantný trh. K takejto situácii môže dôjsť predovšetkým vtedy, keď kumulatívne účinky vyplývajúce z rozšíreného využívania záväzkov o predaji jednej značky vedú k poškodeniu spotrebiteľa na uvedenom trhu. |
| --- | --- |

(36)

Na dôvažok, ak paralelné siete vertikálnych dohôd, ktoré obsahujú podobné vertikálne obmedzenia, pokrývajú viac ako 50 % daného trhu, Komisia môže prijať nariadenie, ktorým sa bloková výnimka s ohľadom na tieto obmedzenia vyhlási za nepoužiteľnú na relevantný trh. K takejto situácii môže dôjsť predovšetkým vtedy, keď kumulatívne účinky vyplývajúce z rozšíreného využívania záväzkov o predaji jednej značky vedú k poškodeniu spotrebiteľa na uvedenom trhu.

| (37) | So zreteľom na posúdenie záväzkov minimálneho odberu vypočítaného na základe celkových ročných požiadaviek distributéra môže byť odňatie výhody skupinovej výnimky v prípade vzniku kumulatívnych protisúťažných účinkov opodstatnené dokonca aj vtedy, keď dodávateľ uloží záväzok minimálneho odberu, ktorý je pod limitom 80 % stanoveným v článku 1 písm. d) nariadenia o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke. Zmluvné strany musia zvážiť, či v súvislosti s príslušnými vecnými okolnosťami záväzok distributéra zabezpečiť, aby dané percento jeho celkových nákupov motorových vozidiel malo značku dodávateľa, zabráni distributérovi v prebratí jednej značky alebo viacerých ďalších konkurenčných značiek. Z tohto hľadiska aj povinnosť minimálneho odberu stanovená na úrovni nižšej ako 80 % z celkového ročného nákupu distributéra znamená záväzok predávať jednu značku, ak zaväzuje distributéra, ktorý má záujem o distribúciu novej značky podľa vlastného výberu od konkurujúceho výrobcu, aby predával toľko motorových vozidiel značky, ktorú v súčasnosti predáva, že by sa obchodovanie distributéra stalo ekonomicky neudržateľným (21). Takýto záväzok minimálneho odberu bude viesť k záväzku predávať jednu značku aj vtedy, ak by konkurujúceho dodávateľa nútil, aby rozdelil svoj plánovaný objem predaja na danom území medzi niekoľkých distributérov, čo by malo za následok duplicitu investícií a roztrieštenosť predaja |
| --- | --- |

(37)

So zreteľom na posúdenie záväzkov minimálneho odberu vypočítaného na základe celkových ročných požiadaviek distributéra môže byť odňatie výhody skupinovej výnimky v prípade vzniku kumulatívnych protisúťažných účinkov opodstatnené dokonca aj vtedy, keď dodávateľ uloží záväzok minimálneho odberu, ktorý je pod limitom 80 % stanoveným v článku 1 písm. d) nariadenia o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke. Zmluvné strany musia zvážiť, či v súvislosti s príslušnými vecnými okolnosťami záväzok distributéra zabezpečiť, aby dané percento jeho celkových nákupov motorových vozidiel malo značku dodávateľa, zabráni distributérovi v prebratí jednej značky alebo viacerých ďalších konkurenčných značiek. Z tohto hľadiska aj povinnosť minimálneho odberu stanovená na úrovni nižšej ako 80 % z celkového ročného nákupu distributéra znamená záväzok predávať jednu značku, ak zaväzuje distributéra, ktorý má záujem o distribúciu novej značky podľa vlastného výberu od konkurujúceho výrobcu, aby predával toľko motorových vozidiel značky, ktorú v súčasnosti predáva, že by sa obchodovanie distributéra stalo ekonomicky neudržateľným (21). Takýto záväzok minimálneho odberu bude viesť k záväzku predávať jednu značku aj vtedy, ak by konkurujúceho dodávateľa nútil, aby rozdelil svoj plánovaný objem predaja na danom území medzi niekoľkých distributérov, čo by malo za následok duplicitu investícií a roztrieštenosť predaja

ii)   Posúdenie záväzkov predávať jednu značku, ktoré nie sú zahrnuté do rozsahu pôsobnosti nariadení o skupinovej výnimke

| (38) | Zmluvné strany tiež možno vyzvať, aby posúdili zlučiteľnosť záväzkov predávať jednu značku s pravidlami hospodárskej súťaže v súvislosti s dohodami, ktoré nespĺňajú podmienky udelenia skupinovej výnimky, pretože podiely zmluvných strán presahujú na trhu 30 % alebo trvanie dohody presahuje päť rokov. Preto budú takéto dohody podrobené individuálnemu preskúmaniu s cieľom zistiť, či sa na ne vzťahuje článok 101 ods. 1 zmluvy, a ak áno, či je možné preukázať účinky vyrovnávajúce akékoľvek možné nepriaznivé účinky. Ak áno, mohli by využívať výhodu výnimky stanovenej v článku 101 ods. 3 zmluvy. Pokiaľ ide o posúdenie individuálnych prípadov, uplatnia sa všeobecné zásady stanovené v oddiele VI.2.1 všeobecných vertikálnych usmernení. |
| --- | --- |

(38)

Zmluvné strany tiež možno vyzvať, aby posúdili zlučiteľnosť záväzkov predávať jednu značku s pravidlami hospodárskej súťaže v súvislosti s dohodami, ktoré nespĺňajú podmienky udelenia skupinovej výnimky, pretože podiely zmluvných strán presahujú na trhu 30 % alebo trvanie dohody presahuje päť rokov. Preto budú takéto dohody podrobené individuálnemu preskúmaniu s cieľom zistiť, či sa na ne vzťahuje článok 101 ods. 1 zmluvy, a ak áno, či je možné preukázať účinky vyrovnávajúce akékoľvek možné nepriaznivé účinky. Ak áno, mohli by využívať výhodu výnimky stanovenej v článku 101 ods. 3 zmluvy. Pokiaľ ide o posúdenie individuálnych prípadov, uplatnia sa všeobecné zásady stanovené v oddiele VI.2.1 všeobecných vertikálnych usmernení.

| (39) | Hlavne dohody uzavreté medzi výrobcom motorových vozidiel alebo jeho dovozcom na jednej strane a distributérmi náhradných dielov a/alebo autorizovanými opravovňami na strane druhej nebudú spadať pod nariadenia o skupinovej výnimke v prípade, že prahová hodnota trhových podielov zmluvných strán presahuje 30 %, čo je pravdepodobný prípad väčšiny dohôd. Záväzky predávať jednu značku, ktoré bude potrebné za týchto okolností posúdiť, zahŕňajú všetky druhy obmedzení, ktoré priamo alebo nepriamo obmedzujú schopnosť autorizovaných distributérov alebo opravovní získať originálne náhradné diely alebo náhradné diely zodpovedajúcej kvality. Záväzok autorizovanej opravovne používať originálne náhradné diely dodávané výrobcom motorového vozidla na záručné opravy, bezplatný servis a práce pri stiahnutí motorového vozidla z trhu, by sa však nepovažoval za záväzok predávať jednu značku, ale skôr za objektívne odôvodnenú povinnosť. |
| --- | --- |

(39)

Hlavne dohody uzavreté medzi výrobcom motorových vozidiel alebo jeho dovozcom na jednej strane a distributérmi náhradných dielov a/alebo autorizovanými opravovňami na strane druhej nebudú spadať pod nariadenia o skupinovej výnimke v prípade, že prahová hodnota trhových podielov zmluvných strán presahuje 30 %, čo je pravdepodobný prípad väčšiny dohôd. Záväzky predávať jednu značku, ktoré bude potrebné za týchto okolností posúdiť, zahŕňajú všetky druhy obmedzení, ktoré priamo alebo nepriamo obmedzujú schopnosť autorizovaných distributérov alebo opravovní získať originálne náhradné diely alebo náhradné diely zodpovedajúcej kvality. Záväzok autorizovanej opravovne používať originálne náhradné diely dodávané výrobcom motorového vozidla na záručné opravy, bezplatný servis a práce pri stiahnutí motorového vozidla z trhu, by sa však nepovažoval za záväzok predávať jednu značku, ale skôr za objektívne odôvodnenú povinnosť.

| (40) | Záväzky predávať jednu značku v dohodách o distribúcii nových motorových vozidiel si tiež budú vyžadovať individuálne posúdenie, ak trvanie dohôd presahuje päť rokov a/alebo ak trhový podiel dodávateľa presahuje 30 %, čo môže byť prípad určitých dodávateľov v niektorých členských štátoch. Za takýchto okolností by strany mali brať do úvahy nielen trhový podiel dodávateľa a kupujúceho, ale aj celkový viazaný podiel na trhu zohľadňujúci prahové hodnoty uvedené v odseku 34. Jednotlivé prípady nad prahovými hodnotami sa budú posudzovať podľa všeobecných zásad stanovených v odseku VI.2.1 všeobecných vertikálnych usmernení. |
| --- | --- |

(40)

Záväzky predávať jednu značku v dohodách o distribúcii nových motorových vozidiel si tiež budú vyžadovať individuálne posúdenie, ak trvanie dohôd presahuje päť rokov a/alebo ak trhový podiel dodávateľa presahuje 30 %, čo môže byť prípad určitých dodávateľov v niektorých členských štátoch. Za takýchto okolností by strany mali brať do úvahy nielen trhový podiel dodávateľa a kupujúceho, ale aj celkový viazaný podiel na trhu zohľadňujúci prahové hodnoty uvedené v odseku 34. Jednotlivé prípady nad prahovými hodnotami sa budú posudzovať podľa všeobecných zásad stanovených v odseku VI.2.1 všeobecných vertikálnych usmernení.

| (41) | Posúdenie záväzkov minimálneho odberu, ktoré nespadajú do pôsobnosti nariadení o skupinovej výnimke vypočítaných na základe celkových ročných požiadaviek distributéra, zohľadní všetky relevantné faktické okolnosti. Požiadavka minimálneho odberu stanovená na úrovni nižšej ako 80 % z celkových ročných nákupov bude predstavovať záväzok predávať jednu značku najmä vtedy, ak by mala účinok, ktorý by zabraňoval distributérovi obchodovať s jednou alebo viacerými doplňujúcimi konkurujúcimi značkami. |
| --- | --- |

(41)

Posúdenie záväzkov minimálneho odberu, ktoré nespadajú do pôsobnosti nariadení o skupinovej výnimke vypočítaných na základe celkových ročných požiadaviek distributéra, zohľadní všetky relevantné faktické okolnosti. Požiadavka minimálneho odberu stanovená na úrovni nižšej ako 80 % z celkových ročných nákupov bude predstavovať záväzok predávať jednu značku najmä vtedy, ak by mala účinok, ktorý by zabraňoval distributérovi obchodovať s jednou alebo viacerými doplňujúcimi konkurujúcimi značkami.

2.   Selektívna distribúcia

| (42) | Selektívna distribúcia je v súčasnosti prevládajúcou formou distribúcie v sektore motorových vozidiel. Jej použitie je rozšírené v distribúcii motorových vozidiel, ako aj v opravách a údržbe a v distribúcii náhradných dielov. |
| --- | --- |

(42)

Selektívna distribúcia je v súčasnosti prevládajúcou formou distribúcie v sektore motorových vozidiel. Jej použitie je rozšírené v distribúcii motorových vozidiel, ako aj v opravách a údržbe a v distribúcii náhradných dielov.

| (43) | Vo výhradne kvalitatívnej selektívnej distribúcii sa distributéri a opravovne vyberajú len na základe objektívnych kritérií, ktoré si vyžaduje povaha produktu alebo služby, ako je napríklad technická kvalifikácia zamestnancov predaja, usporiadanie predajných priestorov, techniky predaja a druh predajnej služby, ktorú má distributér poskytovať (22). Uplatňovanie takých kritérií priamo neobmedzuje počet distributérov alebo opravovní prijatých do siete dodávateľa. Výhradne kvalitatívna selektívna distribúcia sa zvyčajne posudzuje tak, že sa na ňu nevzťahuje pôsobnosť článku 101 ods. 1 zmluvy pre chýbajúce protisúťažné účinky za predpokladu, že sú splnené tri podmienky. Po prvé, povaha príslušného výrobku musí vyžadovať použitie selektívnej distribúcie v tom zmysle, že taký systém musí stanoviť oprávnenú požiadavku, so zreteľom na charakter príslušného produktu, aby sa zachovala jeho kvalita a zabezpečilo jeho správne použitie. Po druhé, distributéri alebo opravovne sa musia vyberať na základe objektívnych kritérií kvalitatívneho charakteru, ktoré sa stanovia jednotne pre všetkých potenciálnych ďalších predajcov a neuplatňujú sa diskriminačne. Po tretie, stanovené kritériá nesmú prekračovať rámec toho, čo je potrebné. |
| --- | --- |

(43)

Vo výhradne kvalitatívnej selektívnej distribúcii sa distributéri a opravovne vyberajú len na základe objektívnych kritérií, ktoré si vyžaduje povaha produktu alebo služby, ako je napríklad technická kvalifikácia zamestnancov predaja, usporiadanie predajných priestorov, techniky predaja a druh predajnej služby, ktorú má distributér poskytovať (22). Uplatňovanie takých kritérií priamo neobmedzuje počet distributérov alebo opravovní prijatých do siete dodávateľa. Výhradne kvalitatívna selektívna distribúcia sa zvyčajne posudzuje tak, že sa na ňu nevzťahuje pôsobnosť článku 101 ods. 1 zmluvy pre chýbajúce protisúťažné účinky za predpokladu, že sú splnené tri podmienky. Po prvé, povaha príslušného výrobku musí vyžadovať použitie selektívnej distribúcie v tom zmysle, že taký systém musí stanoviť oprávnenú požiadavku, so zreteľom na charakter príslušného produktu, aby sa zachovala jeho kvalita a zabezpečilo jeho správne použitie. Po druhé, distributéri alebo opravovne sa musia vyberať na základe objektívnych kritérií kvalitatívneho charakteru, ktoré sa stanovia jednotne pre všetkých potenciálnych ďalších predajcov a neuplatňujú sa diskriminačne. Po tretie, stanovené kritériá nesmú prekračovať rámec toho, čo je potrebné.

| (44) | Zatiaľ čo kvalitatívna selektívna distribúcia zahŕňa výber distributérov alebo opravovní výhradne na základe objektívnych kritérií, ktoré si vyžaduje povaha produktu alebo služby, kvantitatívna selekcia je rozšírená o ďalšie kritériá výberu, ktoré priamejšie obmedzujú potenciálny počet distributérov alebo opravovní, a to buď priamo stanovením ich počtu, alebo napríklad tak, že vyžadujú minimálnu úroveň predaja. Siete založené na kvantitatívnych kritériách sa vo všeobecnosti považujú za viac obmedzujúce ako tie, ktoré sa opierajú len o kvalitatívnu selekciu, a preto sa na ne s väčšou pravdepodobnosťou vzťahuje článok 101 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(44)

Zatiaľ čo kvalitatívna selektívna distribúcia zahŕňa výber distributérov alebo opravovní výhradne na základe objektívnych kritérií, ktoré si vyžaduje povaha produktu alebo služby, kvantitatívna selekcia je rozšírená o ďalšie kritériá výberu, ktoré priamejšie obmedzujú potenciálny počet distributérov alebo opravovní, a to buď priamo stanovením ich počtu, alebo napríklad tak, že vyžadujú minimálnu úroveň predaja. Siete založené na kvantitatívnych kritériách sa vo všeobecnosti považujú za viac obmedzujúce ako tie, ktoré sa opierajú len o kvalitatívnu selekciu, a preto sa na ne s väčšou pravdepodobnosťou vzťahuje článok 101 ods. 1 zmluvy.

| (45) | V prípade, že sa na dohody o selektívnej distribúcii vzťahuje článok 101 ods. 1 zmluvy, zmluvné strany budú musieť posúdiť, či ich dohody môžu využívať výhodu nariadení o skupinovej výnimke, alebo či môžu individuálne využívať výnimku stanovenú v článku 101 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

(45)

V prípade, že sa na dohody o selektívnej distribúcii vzťahuje článok 101 ods. 1 zmluvy, zmluvné strany budú musieť posúdiť, či ich dohody môžu využívať výhodu nariadení o skupinovej výnimke, alebo či môžu individuálne využívať výnimku stanovenú v článku 101 ods. 3 zmluvy.

(i)   Posúdenie selektívnej distribúcie na základe nariadení o skupinovej výnimke

| (46) | Nariadenia o skupinovej výnimke vynímajú dohody o selektívnej distribúcii bez ohľadu na to, či sa použijú kvantitatívne alebo výhradne kvalitatívne kritériá výberu, pokiaľ podiely zmluvných strán na trhu nepresiahnu 30 %. Výnimka je však podmienená dohodami, ktoré neobsahujú žiadne zo závažných obmedzení stanovených v článku 4 nariadenia o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke a článku 5 nariadenia o skupinovej výnimke pre motorové vozidlá ani žiadne z vylúčených obmedzení opísaných v článku 5 nariadenia o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke. |
| --- | --- |

(46)

Nariadenia o skupinovej výnimke vynímajú dohody o selektívnej distribúcii bez ohľadu na to, či sa použijú kvantitatívne alebo výhradne kvalitatívne kritériá výberu, pokiaľ podiely zmluvných strán na trhu nepresiahnu 30 %. Výnimka je však podmienená dohodami, ktoré neobsahujú žiadne zo závažných obmedzení stanovených v článku 4 nariadenia o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke a článku 5 nariadenia o skupinovej výnimke pre motorové vozidlá ani žiadne z vylúčených obmedzení opísaných v článku 5 nariadenia o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke.

| (47) | Tri zo závažných obmedzení uvedených v nariadení o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke sa konkrétne týkajú selektívnej distribúcie. V článku 4 písm. b) sa ako závažné opisuje obmedzenie územia alebo okruhu zákazníkov, ktorému môže kupujúci predať zmluvné tovary alebo služby s výnimkou obmedzenia predaja neautorizovaným distributérom členmi systému selektívnej distribúcie na trhoch, kde sa taký systém uplatňuje. V článku 4 písm. c) sa ako závažné obmedzenie opisujú dohody, ktoré obmedzujú aktívny alebo pasívny predaj konečným používateľom zo strany členov systému selektívnej distribúcie prevádzkovaného na úrovni maloobchodu, bez dotknutia možnosti zakázať členovi systému prevádzku mimo neautorizovaného miesta prevádzky, zatiaľ čo článok 4 písm. d) sa týka obmedzenia krížových dodávok medzi distributérmi v rámci systému selektívnej distribúcie, vrátane systému medzi distributérmi pôsobiacimi na rôznych úrovniach obchodu. Tieto tri hlavné obmedzenia majú osobitný význam pre distribúciu motorových vozidiel. |
| --- | --- |

(47)

Tri zo závažných obmedzení uvedených v nariadení o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke sa konkrétne týkajú selektívnej distribúcie. V článku 4 písm. b) sa ako závažné opisuje obmedzenie územia alebo okruhu zákazníkov, ktorému môže kupujúci predať zmluvné tovary alebo služby s výnimkou obmedzenia predaja neautorizovaným distributérom členmi systému selektívnej distribúcie na trhoch, kde sa taký systém uplatňuje. V článku 4 písm. c) sa ako závažné obmedzenie opisujú dohody, ktoré obmedzujú aktívny alebo pasívny predaj konečným používateľom zo strany členov systému selektívnej distribúcie prevádzkovaného na úrovni maloobchodu, bez dotknutia možnosti zakázať členovi systému prevádzku mimo neautorizovaného miesta prevádzky, zatiaľ čo článok 4 písm. d) sa týka obmedzenia krížových dodávok medzi distributérmi v rámci systému selektívnej distribúcie, vrátane systému medzi distributérmi pôsobiacimi na rôznych úrovniach obchodu. Tieto tri hlavné obmedzenia majú osobitný význam pre distribúciu motorových vozidiel.

| (48) | Vnútorný trh umožnil spotrebiteľom nakupovať motorové vozidlá v iných členských štátoch a využívať výhody cenových rozdielov medzi nimi a Komisia chápe ochranu paralelného obchodu v tomto sektore ako dôležitý cieľ hospodárskej súťaže. Schopnosť spotrebiteľa nakupovať tovar v iných členských štátoch je zvlášť dôležitá, pokiaľ ide o motorové vozidlá, vzhľadom na vysokú hodnotu tovaru a priame výhody vo forme nižších cien účtovaných spotrebiteľom, ktorí kupujú motorové vozidlá na inom mieste v Únii. Komisia sa preto obáva, aby dohody o distribúcii neobmedzovali paralelný obchod, pretože nie je možné predpokladať, že by spĺňali podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy (23). |
| --- | --- |

(48)

Vnútorný trh umožnil spotrebiteľom nakupovať motorové vozidlá v iných členských štátoch a využívať výhody cenových rozdielov medzi nimi a Komisia chápe ochranu paralelného obchodu v tomto sektore ako dôležitý cieľ hospodárskej súťaže. Schopnosť spotrebiteľa nakupovať tovar v iných členských štátoch je zvlášť dôležitá, pokiaľ ide o motorové vozidlá, vzhľadom na vysokú hodnotu tovaru a priame výhody vo forme nižších cien účtovaných spotrebiteľom, ktorí kupujú motorové vozidlá na inom mieste v Únii. Komisia sa preto obáva, aby dohody o distribúcii neobmedzovali paralelný obchod, pretože nie je možné predpokladať, že by spĺňali podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy (23).

| (49) | Komisia v niekoľkých prípadoch začala vyšetrovanie proti výrobcom motorových vozidiel za to, že bránia takému obchodu, a európske súdy jej rozhodnutia vo väčšine prípadov potvrdili (24). Táto skúsenosť nasvedčuje tomu, že obmedzenia paralelného obchodu môžu mať niekoľko foriem. Dodávateľ môže napríklad vyvíjať tlak na distributérov, hroziť im ukončením zmluvy, nevyplácať bonusy, zamietnuť uznanie záruky na motorové vozidlá dovezené spotrebiteľom alebo dodané vo forme krížovej dodávky medzi distributérmi, ktorí majú sídlo v rôznych členských štátoch alebo nechať distributéra podstatne dlhšie čakať na dodávku totožného motorového vozidla, ak má príslušný spotrebiteľ bydlisko v inom členskom štáte. |
| --- | --- |

(49)

Komisia v niekoľkých prípadoch začala vyšetrovanie proti výrobcom motorových vozidiel za to, že bránia takému obchodu, a európske súdy jej rozhodnutia vo väčšine prípadov potvrdili (24). Táto skúsenosť nasvedčuje tomu, že obmedzenia paralelného obchodu môžu mať niekoľko foriem. Dodávateľ môže napríklad vyvíjať tlak na distributérov, hroziť im ukončením zmluvy, nevyplácať bonusy, zamietnuť uznanie záruky na motorové vozidlá dovezené spotrebiteľom alebo dodané vo forme krížovej dodávky medzi distributérmi, ktorí majú sídlo v rôznych členských štátoch alebo nechať distributéra podstatne dlhšie čakať na dodávku totožného motorového vozidla, ak má príslušný spotrebiteľ bydlisko v inom členskom štáte.

| (50) | Osobitný príklad nepriamych obmedzení paralelného obchodu nastane vtedy, keď distributér nie je schopný získať nové motorové vozidlá s príslušnými špecifikáciami potrebnými pre cezhraničný predaj. Za týchto osobitných okolností môže byť prínos skupinovej výnimky závislý od toho, či dodávateľ poskytne distributérom motorové vozidlá, ktoré majú rovnaké špecifikácie ako vozidlá predávané do iných členských štátov a určené na predaj spotrebiteľom z týchto krajín (takzvané „dojednanie o disponibilite“) (25). |
| --- | --- |

(50)

Osobitný príklad nepriamych obmedzení paralelného obchodu nastane vtedy, keď distributér nie je schopný získať nové motorové vozidlá s príslušnými špecifikáciami potrebnými pre cezhraničný predaj. Za týchto osobitných okolností môže byť prínos skupinovej výnimky závislý od toho, či dodávateľ poskytne distributérom motorové vozidlá, ktoré majú rovnaké špecifikácie ako vozidlá predávané do iných členských štátov a určené na predaj spotrebiteľom z týchto krajín (takzvané „dojednanie o disponibilite“) (25).

| (51) | Na účely uplatňovania nariadení o skupinovej výnimke, a najmä pokiaľ ide o uplatňovanie článku 4 písm. c) nariadenia o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke, pojem „koneční používatelia“ zahŕňa lízingové spoločnosti. To predovšetkým znamená, že distributérom v systémoch selektívnej distribúcie sa nemôže brániť v tom, aby predávali nové motorové vozidlá lízingovým spoločnostiam podľa ich výberu. Dodávateľ využívajúci selektívnu distribúciu však môže zabrániť svojim distributérom predávať nové motorové vozidlá lízingovým spoločnostiam, ak existuje preukázateľné riziko, že tieto spoločnosti ich budú ďalej predávať, pokiaľ sú ešte nové. Dodávateľ môže preto od obchodníka požadovať, aby pred predajom určitej spoločnosti preveril uplatnené všeobecné podmienky lízingu, aby sa overilo, či predmetná firma je skutočne lízingovou spoločnosťou a nie neautorizovaným ďalším predajcom. Povinnosť, aby obchodník poskytol svojmu dodávateľovi kópie všetkých lízingových zmlúv pred predajom motorového vozidla lízingovej spoločnosti by však mohla viesť k nepriamemu obmedzeniu predajov. |
| --- | --- |

(51)

Na účely uplatňovania nariadení o skupinovej výnimke, a najmä pokiaľ ide o uplatňovanie článku 4 písm. c) nariadenia o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke, pojem „koneční používatelia“ zahŕňa lízingové spoločnosti. To predovšetkým znamená, že distributérom v systémoch selektívnej distribúcie sa nemôže brániť v tom, aby predávali nové motorové vozidlá lízingovým spoločnostiam podľa ich výberu. Dodávateľ využívajúci selektívnu distribúciu však môže zabrániť svojim distributérom predávať nové motorové vozidlá lízingovým spoločnostiam, ak existuje preukázateľné riziko, že tieto spoločnosti ich budú ďalej predávať, pokiaľ sú ešte nové. Dodávateľ môže preto od obchodníka požadovať, aby pred predajom určitej spoločnosti preveril uplatnené všeobecné podmienky lízingu, aby sa overilo, či predmetná firma je skutočne lízingovou spoločnosťou a nie neautorizovaným ďalším predajcom. Povinnosť, aby obchodník poskytol svojmu dodávateľovi kópie všetkých lízingových zmlúv pred predajom motorového vozidla lízingovej spoločnosti by však mohla viesť k nepriamemu obmedzeniu predajov.

| (52) | Pojem „koneční používatelia“ takisto zahŕňa spotrebiteľov, ktorí nakupujú prostredníctvom sprostredkovateľa. Sprostredkovateľ je osoba alebo podnik, ktorá(-ý) kupuje nové motorové vozidlo v mene uvedeného spotrebiteľa bez toho, že by bola/bol členom distribučnej siete. Títo prevádzkovatelia plnia dôležitú úlohu v sektore motorových vozidiel, najmä v tom, že spotrebiteľom uľahčujú nákupy motorových vozidiel v iných členských štátoch. Dôkaz postavenia sprostredkovateľa by sa v zásade mal stanoviť na základe platného poverenia, ktoré obsahuje meno a adresu spotrebiteľa a ktoré bolo získané ešte pred transakciou. Využívanie Internetu ako spôsobu na prilákanie zákazníkov v súvislosti s daným rozsahom motorových vozidiel a na zhromažďovanie elektronických poverení od zákazníkov neovplyvňuje postavenie sprostredkovateľa. Sprostredkovateľov je potrebné odlíšiť od nezávislých ďalších predajcov, ktorí nakupujú motorové vozidlá na ďalší predaj a nepôsobia v mene uvedených spotrebiteľov. Nezávislí predajcovia sa nemajú považovať za konečných používateľov na účely nariadení o skupinovej výnimke. |
| --- | --- |

(52)

Pojem „koneční používatelia“ takisto zahŕňa spotrebiteľov, ktorí nakupujú prostredníctvom sprostredkovateľa. Sprostredkovateľ je osoba alebo podnik, ktorá(-ý) kupuje nové motorové vozidlo v mene uvedeného spotrebiteľa bez toho, že by bola/bol členom distribučnej siete. Títo prevádzkovatelia plnia dôležitú úlohu v sektore motorových vozidiel, najmä v tom, že spotrebiteľom uľahčujú nákupy motorových vozidiel v iných členských štátoch. Dôkaz postavenia sprostredkovateľa by sa v zásade mal stanoviť na základe platného poverenia, ktoré obsahuje meno a adresu spotrebiteľa a ktoré bolo získané ešte pred transakciou. Využívanie Internetu ako spôsobu na prilákanie zákazníkov v súvislosti s daným rozsahom motorových vozidiel a na zhromažďovanie elektronických poverení od zákazníkov neovplyvňuje postavenie sprostredkovateľa. Sprostredkovateľov je potrebné odlíšiť od nezávislých ďalších predajcov, ktorí nakupujú motorové vozidlá na ďalší predaj a nepôsobia v mene uvedených spotrebiteľov. Nezávislí predajcovia sa nemajú považovať za konečných používateľov na účely nariadení o skupinovej výnimke.

ii)   Posúdenie selektívnej distribúcie mimo rozsahu pôsobnosti nariadení o skupinovej výnimke

| (53) | Ako sa vysvetľuje v odseku 175 všeobecných vertikálnych usmernení, k možným rizikám hospodárskej súťaže spôsobeným selektívnou distribúciou patrí obmedzenie hospodárskej súťaže v rámci jednej značky, a najmä v prípade kumulatívneho účinku, vylúčenie určitého(-ých) typu(-ov) distributérov a umožnenie nekalého postupu medzi dodávateľmi alebo kupujúcimi. |
| --- | --- |

(53)

Ako sa vysvetľuje v odseku 175 všeobecných vertikálnych usmernení, k možným rizikám hospodárskej súťaže spôsobeným selektívnou distribúciou patrí obmedzenie hospodárskej súťaže v rámci jednej značky, a najmä v prípade kumulatívneho účinku, vylúčenie určitého(-ých) typu(-ov) distributérov a umožnenie nekalého postupu medzi dodávateľmi alebo kupujúcimi.

| (54) | Pri hodnotení možných škodlivých účinkov selektívnej distribúcie na hospodársku súťaž podľa článku 101 ods. 1 zmluvy, treba rozlišovať medzi čisto kvalitatívnou selektívnou distribúciou a kvantitatívnou selektívnou distribúciou. Ako sa uvádza v odseku 43, kvalitatívna selektívna distribúcia normálne nepatrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(54)

Pri hodnotení možných škodlivých účinkov selektívnej distribúcie na hospodársku súťaž podľa článku 101 ods. 1 zmluvy, treba rozlišovať medzi čisto kvalitatívnou selektívnou distribúciou a kvantitatívnou selektívnou distribúciou. Ako sa uvádza v odseku 43, kvalitatívna selektívna distribúcia normálne nepatrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy.

| (55) | Skutočnosť, že sieť dohôd nevyužíva výhodu skupinovej výnimky, pretože podiel jednej zmluvnej strany alebo viacerých zmluvných strán na trhu presahuje hranicu 30 % na udelenie výnimky, neznamená, že také dohody sú protiprávne. Naopak, zmluvné strany takých dohôd ich musia podrobiť individuálnej analýze s cieľom overiť, či patria do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy, a ak áno, či napriek tomu môžu využívať výhodu výnimky uvedenej v článku 101 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

(55)

Skutočnosť, že sieť dohôd nevyužíva výhodu skupinovej výnimky, pretože podiel jednej zmluvnej strany alebo viacerých zmluvných strán na trhu presahuje hranicu 30 % na udelenie výnimky, neznamená, že také dohody sú protiprávne. Naopak, zmluvné strany takých dohôd ich musia podrobiť individuálnej analýze s cieľom overiť, či patria do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy, a ak áno, či napriek tomu môžu využívať výhodu výnimky uvedenej v článku 101 ods. 3 zmluvy.

| (56) | Pokiaľ ide o špecifickosti distribúcie nových motorových vozidiel, kvantitatívna selektívna distribúcia bude vo všeobecnosti spĺňať požiadavky článku 101 ods. 3 zmluvy, ak podiely zmluvných strán na trhu nepresiahnu 40 %. Zmluvné strany takých dohôd by však mali mať na pamäti, že prítomnosť určitých noriem selekcie by mohla mať vplyv na to, či ich dohody spĺňajú podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy. Napríklad keď aj používanie dojednaní o umiestnení v dohodách o selektívnej distribúcii nových motorových vozidiel, to znamená dohodách obsahujúcich zákaz predávať z neschváleného miesta podniku uložený členovi systému selektívnej distribúcie, zvyčajne prinesie výhody efektívnosti vo forme efektívnejšej logistiky a predvídateľnejšieho rozsahu pôsobnosti siete, tieto výhody môžu byť prevážené nevýhodami v prípade, že podiel dodávateľa na trhu je veľmi vysoký a za týchto okolností by také dojednania nemohli čerpať výhodu z výnimky uvedenej v článku 101 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

(56)

Pokiaľ ide o špecifickosti distribúcie nových motorových vozidiel, kvantitatívna selektívna distribúcia bude vo všeobecnosti spĺňať požiadavky článku 101 ods. 3 zmluvy, ak podiely zmluvných strán na trhu nepresiahnu 40 %. Zmluvné strany takých dohôd by však mali mať na pamäti, že prítomnosť určitých noriem selekcie by mohla mať vplyv na to, či ich dohody spĺňajú podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy. Napríklad keď aj používanie dojednaní o umiestnení v dohodách o selektívnej distribúcii nových motorových vozidiel, to znamená dohodách obsahujúcich zákaz predávať z neschváleného miesta podniku uložený členovi systému selektívnej distribúcie, zvyčajne prinesie výhody efektívnosti vo forme efektívnejšej logistiky a predvídateľnejšieho rozsahu pôsobnosti siete, tieto výhody môžu byť prevážené nevýhodami v prípade, že podiel dodávateľa na trhu je veľmi vysoký a za týchto okolností by také dojednania nemohli čerpať výhodu z výnimky uvedenej v článku 101 ods. 3 zmluvy.

| (57) | Individuálne posúdenie selektívnej distribúcie v prípade autorizovaných opravovní takisto nastoľuje špecifické problémy. Pokiaľ existuje trh (26) opráv a údržby, ktorý je oddelený od trhu predaja nových motorových vozidiel, považuje sa za trh viazaný na jednu značku. Na tomto trhu vzniká hlavný zdroj hospodárskej súťaže na základe konkurenčnej interakcie medzi nezávislými opravovňami a autorizovanými opravovňami príslušnej značky. |
| --- | --- |

(57)

Individuálne posúdenie selektívnej distribúcie v prípade autorizovaných opravovní takisto nastoľuje špecifické problémy. Pokiaľ existuje trh (26) opráv a údržby, ktorý je oddelený od trhu predaja nových motorových vozidiel, považuje sa za trh viazaný na jednu značku. Na tomto trhu vzniká hlavný zdroj hospodárskej súťaže na základe konkurenčnej interakcie medzi nezávislými opravovňami a autorizovanými opravovňami príslušnej značky.

| (58) | Nevyhnutný konkurenčný tlak zabezpečujú najmä nezávislé opravovne, pretože svojím modelom podnikania a s tým súvisiacimi prevádzkovými nákladmi sa odlišujú od opravovní v autorizovaných sieťach. Navyše, na rozdiel od autorizovaných opravovní, ktoré do značnej miery využívajú náhradné diely s ochrannou známkou výrobcu automobilov, nezávislé opravovne vo všeobecnosti viac využívajú iné značky, čím umožňujú majiteľovi motorového vozidla vyberať si medzi konkurenčnými náhradnými dielmi. Okrem toho z dôvodu, že veľká väčšina opráv novších motorových vozidiel sa v súčasnosti vykonáva v autorizovaných opravovniach, je dôležité, aby hospodárska súťaž medzi autorizovanými opravovňami bola aj naďalej efektívna, čo je možné iba v prípade, že prístup do sietí je aj naďalej otvorený pre nových účastníkov trhu. |
| --- | --- |

(58)

Nevyhnutný konkurenčný tlak zabezpečujú najmä nezávislé opravovne, pretože svojím modelom podnikania a s tým súvisiacimi prevádzkovými nákladmi sa odlišujú od opravovní v autorizovaných sieťach. Navyše, na rozdiel od autorizovaných opravovní, ktoré do značnej miery využívajú náhradné diely s ochrannou známkou výrobcu automobilov, nezávislé opravovne vo všeobecnosti viac využívajú iné značky, čím umožňujú majiteľovi motorového vozidla vyberať si medzi konkurenčnými náhradnými dielmi. Okrem toho z dôvodu, že veľká väčšina opráv novších motorových vozidiel sa v súčasnosti vykonáva v autorizovaných opravovniach, je dôležité, aby hospodárska súťaž medzi autorizovanými opravovňami bola aj naďalej efektívna, čo je možné iba v prípade, že prístup do sietí je aj naďalej otvorený pre nových účastníkov trhu.

| (59) | Nový právny rámec uľahčuje Komisii a vnútroštátnym orgánom pre hospodársku súťaž chrániť hospodársku súťaž medzi nezávislými a autorizovanými opravovňami, ako aj medzi členmi každej autorizovanej opravárenskej siete. Rozsah možností orgánov pre hospodársku súťaž konať zväčšuje najmä obmedzenie prahovej hodnoty trhového podielu, ktorým sa vyníma kvalitatívna selektívna distribúcia, zo 100 % na 30 %. |
| --- | --- |

(59)

Nový právny rámec uľahčuje Komisii a vnútroštátnym orgánom pre hospodársku súťaž chrániť hospodársku súťaž medzi nezávislými a autorizovanými opravovňami, ako aj medzi členmi každej autorizovanej opravárenskej siete. Rozsah možností orgánov pre hospodársku súťaž konať zväčšuje najmä obmedzenie prahovej hodnoty trhového podielu, ktorým sa vyníma kvalitatívna selektívna distribúcia, zo 100 % na 30 %.

| (60) | Pri posudzovaní konkurenčného vplyvu vertikálnych dohôd na popredajné trhy motorových vozidiel, zmluvné strany by mali zobrať do úvahy odhodlanie Komisie zachovať hospodársku súťaž medzi členmi sietí autorizovaných opravovní a aj medzi týmito členmi a nezávislými opravovňami. Na tento účel by sa osobitná pozornosť mala venovať trom osobitným spôsobom správania, ktoré môžu obmedziť takú hospodársku súťaž, a to zabránením prístupu nezávislých opravovní k technickým informáciám, zneužívaním zákonných a/alebo predĺžených záruk s cieľom vylúčiť nezávislé opravovne alebo podmienením prístupu do sietí autorizovaných opravovní kritériami, ktoré nemajú kvalitatívny charakter. |
| --- | --- |

(60)

Pri posudzovaní konkurenčného vplyvu vertikálnych dohôd na popredajné trhy motorových vozidiel, zmluvné strany by mali zobrať do úvahy odhodlanie Komisie zachovať hospodársku súťaž medzi členmi sietí autorizovaných opravovní a aj medzi týmito členmi a nezávislými opravovňami. Na tento účel by sa osobitná pozornosť mala venovať trom osobitným spôsobom správania, ktoré môžu obmedziť takú hospodársku súťaž, a to zabránením prístupu nezávislých opravovní k technickým informáciám, zneužívaním zákonných a/alebo predĺžených záruk s cieľom vylúčiť nezávislé opravovne alebo podmienením prístupu do sietí autorizovaných opravovní kritériami, ktoré nemajú kvalitatívny charakter.

| (61) | Aj keď sa nasledujúce tri pododdiely vzťahujú najmä na selektívnu distribúciu, tie isté protisúťažné účinky uzavretia trhu môžu vyplývať aj z iných druhov vertikálnych dohôd, ktoré priamo alebo nepriamo obmedzujú počet servisných partnerov zmluvne prepojených s výrobcom motorových vozidiel. |
| --- | --- |

(61)

Aj keď sa nasledujúce tri pododdiely vzťahujú najmä na selektívnu distribúciu, tie isté protisúťažné účinky uzavretia trhu môžu vyplývať aj z iných druhov vertikálnych dohôd, ktoré priamo alebo nepriamo obmedzujú počet servisných partnerov zmluvne prepojených s výrobcom motorových vozidiel.

Prístup k technickým informáciám zo strany nezávislých prevádzkovateľov

| (62) | Aj keď výhradne kvalitatívna selektívna distribúcia sa vo všeobecnosti nepovažuje za takú, ktorá patrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy vzhľadom na chýbajúce protisúťažné účinky (27), dohody o kvalitatívnej selektívnej distribúcii uzatvorené s autorizovanými opravovňami a/alebo distributérmi náhradných dielov môžu patriť do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy, ak v kontexte týchto dohôd jedna zo strán koná spôsobom, ktorým vylúči nezávislých prevádzkovateľov z trhu, ak im napríklad neposkytne technické informácie o opravách a údržbe. V tomto kontexte pojem nezávislí prevádzkovatelia zahŕňa nezávislé opravovne, výrobcov a distributérov náhradných dielov, výrobcov opravárenského vybavenia alebo nástrojov, vydavateľov technických informácií, automobilové kluby, prevádzkovateľov cestnej pomoci, prevádzkovateľov, ktorí ponúkajú prehliadky a testovanie a prevádzkovateľov ponúkajúcich odbornú prípravu pre pracovníkov opravovní. Títo nezávislí prevádzkovatelia sú dôležitým hnacím mechanizmom hospodárskej súťaže na popredajnom trhu. |
| --- | --- |

(62)

Aj keď výhradne kvalitatívna selektívna distribúcia sa vo všeobecnosti nepovažuje za takú, ktorá patrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy vzhľadom na chýbajúce protisúťažné účinky (27), dohody o kvalitatívnej selektívnej distribúcii uzatvorené s autorizovanými opravovňami a/alebo distributérmi náhradných dielov môžu patriť do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy, ak v kontexte týchto dohôd jedna zo strán koná spôsobom, ktorým vylúči nezávislých prevádzkovateľov z trhu, ak im napríklad neposkytne technické informácie o opravách a údržbe. V tomto kontexte pojem nezávislí prevádzkovatelia zahŕňa nezávislé opravovne, výrobcov a distributérov náhradných dielov, výrobcov opravárenského vybavenia alebo nástrojov, vydavateľov technických informácií, automobilové kluby, prevádzkovateľov cestnej pomoci, prevádzkovateľov, ktorí ponúkajú prehliadky a testovanie a prevádzkovateľov ponúkajúcich odbornú prípravu pre pracovníkov opravovní. Títo nezávislí prevádzkovatelia sú dôležitým hnacím mechanizmom hospodárskej súťaže na popredajnom trhu.

| (63) | Dodávatelia poskytujú svojím autorizovaným opravovniam úplný rozsah technických informácií potrebných na vykonávanie opravárenských a údržbárskych prác na motorových vozidlách svojich značiek a často sú jedinými spoločnosťami, ktoré sú schopné poskytnúť opravovniam všetky technické informácie o príslušných značkách, ktoré potrebujú. Za takých okolností, ak dodávateľ nezabezpečí nezávislým prevádzkovateľom dostatočný prístup k svojim technickým informáciám nevyhnutným na opravy a údržbu značky, mohli by zosilnieť možné negatívne účinky vyplývajúce z jeho dohôd s autorizovanými opravovňami a/alebo distributérmi náhradných dielov a mať za následok, že dohody by patrili do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(63)

Dodávatelia poskytujú svojím autorizovaným opravovniam úplný rozsah technických informácií potrebných na vykonávanie opravárenských a údržbárskych prác na motorových vozidlách svojich značiek a často sú jedinými spoločnosťami, ktoré sú schopné poskytnúť opravovniam všetky technické informácie o príslušných značkách, ktoré potrebujú. Za takých okolností, ak dodávateľ nezabezpečí nezávislým prevádzkovateľom dostatočný prístup k svojim technickým informáciám nevyhnutným na opravy a údržbu značky, mohli by zosilnieť možné negatívne účinky vyplývajúce z jeho dohôd s autorizovanými opravovňami a/alebo distributérmi náhradných dielov a mať za následok, že dohody by patrili do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy.

| (64) | Okrem toho, chýbajúci prístup k potrebným technickým informáciám by mohol spôsobiť oslabenie postavenia nezávislých prevádzkovateľov na trhu vedúce k poškodeniu spotrebiteľa v súvislosti s významným obmedzením sortimentu náhradných dielov, vyššími cenami opravárenských služieb a údržby, obmedzením výberu opravovní a potenciálnych problémov s bezpečnosťou. Za týchto okolností, zvýšenie efektívnosti, o ktorom by sa normálne mohlo predpokladať, že je výsledkom dohôd o autorizovaných opravách a distribúcii náhradných dielov, nebolo také, aby vyvážilo tieto protisúťažné účinky a príslušné dohody by preto nespĺňali podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

(64)

Okrem toho, chýbajúci prístup k potrebným technickým informáciám by mohol spôsobiť oslabenie postavenia nezávislých prevádzkovateľov na trhu vedúce k poškodeniu spotrebiteľa v súvislosti s významným obmedzením sortimentu náhradných dielov, vyššími cenami opravárenských služieb a údržby, obmedzením výberu opravovní a potenciálnych problémov s bezpečnosťou. Za týchto okolností, zvýšenie efektívnosti, o ktorom by sa normálne mohlo predpokladať, že je výsledkom dohôd o autorizovaných opravách a distribúcii náhradných dielov, nebolo také, aby vyvážilo tieto protisúťažné účinky a príslušné dohody by preto nespĺňali podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy.

| (65) | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 z 20. júna 2007 o typovom schvaľovaní motorových vozidiel so zreteľom na emisie ľahkých osobných a úžitkových vozidiel (Euro 5 a Euro 6) a o prístupe k informáciám o opravách a údržbe vozidiel (28), ako aj nariadenie Komisie (ES) č. 692/2008 z 18. júla 2008, ktorým sa vykonáva, mení a dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 o typovom schvaľovaní motorových vozidiel so zreteľom na emisie ľahkých osobných a úžitkových vozidiel (Euro 5 a Euro 6) a o prístupe k informáciám o opravách a údržbe vozidiel (29), ustanovujú systém šírenia informácií o opravách a údržbe v prípade osobných vozidiel uvedených na trh od 1. septembra 2009. Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 595/2009 z 18. júna 2009 o typovom schvaľovaní motorových vozidiel a motorov s ohľadom na emisie z ťažkých úžitkových vozidiel (Euro 6) a o prístupe k informáciám o oprave a údržbe vozidiel (30) a nasledujúce vykonávacie opatrenia ustanovujú takýto systém vo vzťahu k úžitkovým vozidlám uvedeným na trh od 1. januára 2013. Komisia zohľadní tieto nariadenia pri posudzovaní prípadov podozrenia zo zadržania technických informácií o opravách a údržbe týkajúcich sa motorových vozidiel predávaných pre týmito dátumami. Pri posudzovaní, či zadržanie určitej informácie môže viesť k tomu, že na dohody sa bude vzťahovať článok 101 zmluvy, by sa malo zvážiť niekoľko faktorov vrátane:






  a) | či je príslušná informácia technickou informáciou alebo informáciou iného druhu, ako napríklad obchodnou informáciou (31), ktorú možno oprávnene odoprieť; |
| --- | --- | --- |

(65)

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 z 20. júna 2007 o typovom schvaľovaní motorových vozidiel so zreteľom na emisie ľahkých osobných a úžitkových vozidiel (Euro 5 a Euro 6) a o prístupe k informáciám o opravách a údržbe vozidiel (28), ako aj nariadenie Komisie (ES) č. 692/2008 z 18. júla 2008, ktorým sa vykonáva, mení a dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 o typovom schvaľovaní motorových vozidiel so zreteľom na emisie ľahkých osobných a úžitkových vozidiel (Euro 5 a Euro 6) a o prístupe k informáciám o opravách a údržbe vozidiel (29), ustanovujú systém šírenia informácií o opravách a údržbe v prípade osobných vozidiel uvedených na trh od 1. septembra 2009. Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 595/2009 z 18. júna 2009 o typovom schvaľovaní motorových vozidiel a motorov s ohľadom na emisie z ťažkých úžitkových vozidiel (Euro 6) a o prístupe k informáciám o oprave a údržbe vozidiel (30) a nasledujúce vykonávacie opatrenia ustanovujú takýto systém vo vzťahu k úžitkovým vozidlám uvedeným na trh od 1. januára 2013. Komisia zohľadní tieto nariadenia pri posudzovaní prípadov podozrenia zo zadržania technických informácií o opravách a údržbe týkajúcich sa motorových vozidiel predávaných pre týmito dátumami. Pri posudzovaní, či zadržanie určitej informácie môže viesť k tomu, že na dohody sa bude vzťahovať článok 101 zmluvy, by sa malo zvážiť niekoľko faktorov vrátane:

a)

či je príslušná informácia technickou informáciou alebo informáciou iného druhu, ako napríklad obchodnou informáciou (31), ktorú možno oprávnene odoprieť;

| b) | či zadržanie príslušných technických informácií bude mať značný vplyv na schopnosť nezávislých prevádzkovateľov vykonávať svoje úlohy a uplatňovať konkurenčný tlak na trh; |
| --- | --- |

b)

či zadržanie príslušných technických informácií bude mať značný vplyv na schopnosť nezávislých prevádzkovateľov vykonávať svoje úlohy a uplatňovať konkurenčný tlak na trh;

| c) | či príslušné technické informácie boli sprístupnené členom príslušnej autorizovanej siete opravovní. v prípade, že boli sprístupnené autorizovanej sieti v akejkoľvek forme, takisto by mali byť sprístupnené nezávislým prevádzkovateľom na nediskriminačnom základe; |
| --- | --- |

c)

či príslušné technické informácie boli sprístupnené členom príslušnej autorizovanej siete opravovní. v prípade, že boli sprístupnené autorizovanej sieti v akejkoľvek forme, takisto by mali byť sprístupnené nezávislým prevádzkovateľom na nediskriminačnom základe;

| d) | či sa príslušné technické informácie napokon (32) použijú na účely opráv a údržby motorových vozidiel alebo skôr na iný účel (33), napríklad na výrobu náhradných dielov alebo nástrojov. |
| --- | --- |

d)

či sa príslušné technické informácie napokon (32) použijú na účely opráv a údržby motorových vozidiel alebo skôr na iný účel (33), napríklad na výrobu náhradných dielov alebo nástrojov.

| (66) | Technický pokrok má za následok, že pojem technická informácia sa neustále mení. V súčasnosti konkrétne príklady technických informácií zahŕňajú softvér, kódy porúch a iné parametre spolu s aktualizáciami, ktoré sú potrebné na prácu na elektronických riadiacich jednotkách s cieľom zaviesť alebo obnoviť nastavenia odporúčané dodávateľom, identifikačné čísla motorového vozidla alebo iné metódy identifikácie motorového vozidla, katalógy súčiastok, opravárenské a údržbárske postupy, pracovné riešenia vyplývajúce z pracovných skúseností a týkajúce sa problémov, ktoré zvyčajne postihujú daný model alebo sériu a oznámenia o stiahnutí z trhu, ako aj iné oznámenia informujúce o opravách, ktoré možno vykonať bezplatne v rámci siete autorizovaných opravovní. Kód dielu alebo akékoľvek iné informácie potrebné na identifikáciu správneho náhradného dielu s ochrannou známkou výrobcu automobilov, ktorý bude vhodný pre daný typ motorového vozidla (t.j. diel, ktorý by výrobca automobilov obvykle dodával členom svojich sietí autorizovaných opravovní na opravu daného motorového vozidla), takisto patria medzi technické informácie (34). Zoznam položiek uvedených v článku 6 ods. 2 nariadenia (ES) č. 715/2007 a nariadenia (ES) č. 595/2009 by sa mal takisto používať ako kľúč k tomu, čo Komisia považuje za technické informácie na účely uplatňovania článku 101 zmluvy. |
| --- | --- |

(66)

Technický pokrok má za následok, že pojem technická informácia sa neustále mení. V súčasnosti konkrétne príklady technických informácií zahŕňajú softvér, kódy porúch a iné parametre spolu s aktualizáciami, ktoré sú potrebné na prácu na elektronických riadiacich jednotkách s cieľom zaviesť alebo obnoviť nastavenia odporúčané dodávateľom, identifikačné čísla motorového vozidla alebo iné metódy identifikácie motorového vozidla, katalógy súčiastok, opravárenské a údržbárske postupy, pracovné riešenia vyplývajúce z pracovných skúseností a týkajúce sa problémov, ktoré zvyčajne postihujú daný model alebo sériu a oznámenia o stiahnutí z trhu, ako aj iné oznámenia informujúce o opravách, ktoré možno vykonať bezplatne v rámci siete autorizovaných opravovní. Kód dielu alebo akékoľvek iné informácie potrebné na identifikáciu správneho náhradného dielu s ochrannou známkou výrobcu automobilov, ktorý bude vhodný pre daný typ motorového vozidla (t.j. diel, ktorý by výrobca automobilov obvykle dodával členom svojich sietí autorizovaných opravovní na opravu daného motorového vozidla), takisto patria medzi technické informácie (34). Zoznam položiek uvedených v článku 6 ods. 2 nariadenia (ES) č. 715/2007 a nariadenia (ES) č. 595/2009 by sa mal takisto používať ako kľúč k tomu, čo Komisia považuje za technické informácie na účely uplatňovania článku 101 zmluvy.

| (67) | Spôsoby poskytovania technických informácií sú takisto dôležité na účely posúdenia zlučiteľnosti dohôd o autorizovaných opravovniach s článkom 101 zmluvy. Prístup by mal byť umožnený na požiadanie a bez zbytočného odkladu, informácie by mali byť poskytnuté v použiteľnej forme a účtovaná cena by nemala odrádzať od prístupu k nim v dôsledku nezohľadnenia rozsahu, v akom nezávislý prevádzkovateľ informácie použije. Od dodávateľa motorových vozidiel by sa malo vyžadovať, aby poskytol nezávislým prevádzkovateľom prístup k technickým informáciám o nových motorových vozidlách v rovnakom čase, v akom taký prístup poskytne autorizovaným opravovniam a nesmie nútiť nezávislých prevádzkovateľov, aby si kupovali viac ako informácie potrebné na vykonanie príslušnej práce. Článok 101 zmluvy však dodávateľa nezaväzuje k poskytnutiu technických informácií v štandardnom formáte alebo prostredníctvom definovaného technického systému, ako je napríklad norma CEN/ISO alebo formát OASIS, ako je stanovené v nariadení (ES) č. 715/2007 a nariadení Komisie (ES) č. 295/2009 z 18. marca 2009 o zatriedení určitého tovaru do kombinovanej nomenklatúry (35). |
| --- | --- |

(67)

Spôsoby poskytovania technických informácií sú takisto dôležité na účely posúdenia zlučiteľnosti dohôd o autorizovaných opravovniach s článkom 101 zmluvy. Prístup by mal byť umožnený na požiadanie a bez zbytočného odkladu, informácie by mali byť poskytnuté v použiteľnej forme a účtovaná cena by nemala odrádzať od prístupu k nim v dôsledku nezohľadnenia rozsahu, v akom nezávislý prevádzkovateľ informácie použije. Od dodávateľa motorových vozidiel by sa malo vyžadovať, aby poskytol nezávislým prevádzkovateľom prístup k technickým informáciám o nových motorových vozidlách v rovnakom čase, v akom taký prístup poskytne autorizovaným opravovniam a nesmie nútiť nezávislých prevádzkovateľov, aby si kupovali viac ako informácie potrebné na vykonanie príslušnej práce. Článok 101 zmluvy však dodávateľa nezaväzuje k poskytnutiu technických informácií v štandardnom formáte alebo prostredníctvom definovaného technického systému, ako je napríklad norma CEN/ISO alebo formát OASIS, ako je stanovené v nariadení (ES) č. 715/2007 a nariadení Komisie (ES) č. 295/2009 z 18. marca 2009 o zatriedení určitého tovaru do kombinovanej nomenklatúry (35).

| (68) | Uvedené úvahy sa takisto vzťahujú na dostupnosť nástrojov a školení pre nezávislých prevádzkovateľov. Pojem „nástroje“ v tomto kontexte zahrnuje elektronické diagnostické a iné opravárenské nástroje spolu s príslušným softvérom vrátane jeho pravidelnej aktualizácie a popredajný servis takých nástrojov. |
| --- | --- |

(68)

Uvedené úvahy sa takisto vzťahujú na dostupnosť nástrojov a školení pre nezávislých prevádzkovateľov. Pojem „nástroje“ v tomto kontexte zahrnuje elektronické diagnostické a iné opravárenské nástroje spolu s príslušným softvérom vrátane jeho pravidelnej aktualizácie a popredajný servis takých nástrojov.

Zneužívanie záruk

| (69) | Dohody o kvalitatívnej selektívnej distribúcii možno takisto zahrnúť do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy v prípade, že dodávateľ a členovia jeho autorizovanej siete explicitne alebo implicitne vyhradia opravy určitých kategórií motorových vozidiel členom autorizovanej siete. K tomu môže dôjsť, ak sa napríklad koncovému používateľovi uloží podmienka, že záruka výrobcu vozidla, vo vzťahu ku kupujúcemu, či už zákonná, alebo predĺžená, platí len ak sa opravárenské práce a údržba, na ktoré sa záruka nevzťahuje, uskutočnia iba v opravovni, ktorá je súčasťou autorizovanej siete. To iste sa týka záručných podmienok, ktoré stanovujú použitie náhradných dielov so značkou výrobcu vozidla, pokiaľ ide o výmeny, na ktoré sa nevzťahujú podmienky záruky. Takisto sa zdá byť pochybné, že dohody o selektívnej distribúcii obsahujúce také postupy by mohli priniesť výhody spotrebiteľom, a to tak, že by napríklad umožnil, aby uvedené dohody využívali výhodu z výnimky uvedenej v článku 101 ods. 3 zmluvy. Ak však dodávateľ oprávnene odmietne uznať nárok na bezplatný záručný servis z toho dôvodu, že situácia, ktorá mala za následok uvedený nárok, dôvodne súvisí so zlyhaním na strane opravovne vykonať konkrétny opravársky alebo údržbársky úkon správnym spôsobom alebo použitím náhradných dielov nízkej kvality, nebude to mať žiadny vplyv na zlučiteľnosť dohôd o oprave uzatvorených s dodávateľom s pravidlami hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(69)

Dohody o kvalitatívnej selektívnej distribúcii možno takisto zahrnúť do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy v prípade, že dodávateľ a členovia jeho autorizovanej siete explicitne alebo implicitne vyhradia opravy určitých kategórií motorových vozidiel členom autorizovanej siete. K tomu môže dôjsť, ak sa napríklad koncovému používateľovi uloží podmienka, že záruka výrobcu vozidla, vo vzťahu ku kupujúcemu, či už zákonná, alebo predĺžená, platí len ak sa opravárenské práce a údržba, na ktoré sa záruka nevzťahuje, uskutočnia iba v opravovni, ktorá je súčasťou autorizovanej siete. To iste sa týka záručných podmienok, ktoré stanovujú použitie náhradných dielov so značkou výrobcu vozidla, pokiaľ ide o výmeny, na ktoré sa nevzťahujú podmienky záruky. Takisto sa zdá byť pochybné, že dohody o selektívnej distribúcii obsahujúce také postupy by mohli priniesť výhody spotrebiteľom, a to tak, že by napríklad umožnil, aby uvedené dohody využívali výhodu z výnimky uvedenej v článku 101 ods. 3 zmluvy. Ak však dodávateľ oprávnene odmietne uznať nárok na bezplatný záručný servis z toho dôvodu, že situácia, ktorá mala za následok uvedený nárok, dôvodne súvisí so zlyhaním na strane opravovne vykonať konkrétny opravársky alebo údržbársky úkon správnym spôsobom alebo použitím náhradných dielov nízkej kvality, nebude to mať žiadny vplyv na zlučiteľnosť dohôd o oprave uzatvorených s dodávateľom s pravidlami hospodárskej súťaže.

Prístup do sietí autorizovaných opravovní

| (70) | Hospodárska súťaž medzi autorizovanými a nezávislými opravovňami nie je jedinou formou hospodárskej súťaže, ktorá sa musí zohľadniť, keď sa analyzuje zlučiteľnosť dohôd s autorizovanými opravovňami s článkom 101 zmluvy. Zmluvné strany by mali takisto posúdiť aj stupeň, do akého sú si autorizované opravovne v rámci príslušnej siete schopné navzájom konkurovať. Jeden z hlavných faktorov, ktorým sa riadi takáto hospodárska súťaž, súvisí s podmienkami prístupu do siete vytvorenej na základe štandardných dohôd s autorizovanými opravovňami. So zreteľom na všeobecne silné postavenie sietí autorizovaných opravovní na trhu, ich osobitnú dôležitosť pre vlastníkov novších motorových vozidiel a skutočnosť, že spotrebitelia nie sú ochotní cestovať na veľké vzdialenosti, aby si dali opraviť svoje automobily, Komisia považuje za dôležité, aby bol prístup do sietí autorizovaných opravovní vo všeobecnosti otvorený pre všetky firmy, ktoré spĺňajú vymedzené kritériá kvality. Podrobovanie uchádzačov kvantitatívnej selekcii pravdepodobne spôsobí, že dohoda bude v rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(70)

Hospodárska súťaž medzi autorizovanými a nezávislými opravovňami nie je jedinou formou hospodárskej súťaže, ktorá sa musí zohľadniť, keď sa analyzuje zlučiteľnosť dohôd s autorizovanými opravovňami s článkom 101 zmluvy. Zmluvné strany by mali takisto posúdiť aj stupeň, do akého sú si autorizované opravovne v rámci príslušnej siete schopné navzájom konkurovať. Jeden z hlavných faktorov, ktorým sa riadi takáto hospodárska súťaž, súvisí s podmienkami prístupu do siete vytvorenej na základe štandardných dohôd s autorizovanými opravovňami. So zreteľom na všeobecne silné postavenie sietí autorizovaných opravovní na trhu, ich osobitnú dôležitosť pre vlastníkov novších motorových vozidiel a skutočnosť, že spotrebitelia nie sú ochotní cestovať na veľké vzdialenosti, aby si dali opraviť svoje automobily, Komisia považuje za dôležité, aby bol prístup do sietí autorizovaných opravovní vo všeobecnosti otvorený pre všetky firmy, ktoré spĺňajú vymedzené kritériá kvality. Podrobovanie uchádzačov kvantitatívnej selekcii pravdepodobne spôsobí, že dohoda bude v rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy.

| (71) | Osobitný prípad nastáva, keď dohody zaväzujú autorizované opravovne, aby predávali aj nové vozidlá. Také dohody by pravdepodobne patrili do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy, pretože charakter zmluvných služieb si uvedený záväzok nevyžaduje. Okrem toho, v prípade zavedenej značky by dohody obsahujúce taký záväzok normálne nemohli využívať výhodu výnimky uvedenej v článku 101 ods. 3 zmluvy, pretože by mali taký účinok, že by striktne obmedzili prístup do siete autorizovaných opravovní, a tým by obmedzili hospodársku súťaž bez toho, aby to prinieslo výhody pre spotrebiteľov. V určitých prípadoch by však dodávateľ, ktorý chce zaviesť nejakú značku na konkrétnom geografickom trhu, mohol na začiatku zistiť, že je ťažké prilákať distributérov ochotných vynaložiť potrebné investície, pokiaľ by si nemohli byť istí, že nebudú čeliť konkurencii zo strany „samostatných“ autorizovaných opravovní, ktoré sa snažia parazitovať na týchto vstupných investíciách. Za týchto okolností by zmluvné prepojenie týchto dvoch činností na vymedzené časové obdobie malo účinok podporujúci súťaž na trhu predaja motorových vozidiel prostredníctvom poskytnutia možnosti na uvedenie novej značky a nemalo by žiadny účinok na potenciálny značkový trh s opravami, ktorý by rozhodne neexistoval, ak by sa nemohli predávať motorové vozidlá. Príslušné dohody by preto pravdepodobne nepatrili do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(71)

Osobitný prípad nastáva, keď dohody zaväzujú autorizované opravovne, aby predávali aj nové vozidlá. Také dohody by pravdepodobne patrili do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy, pretože charakter zmluvných služieb si uvedený záväzok nevyžaduje. Okrem toho, v prípade zavedenej značky by dohody obsahujúce taký záväzok normálne nemohli využívať výhodu výnimky uvedenej v článku 101 ods. 3 zmluvy, pretože by mali taký účinok, že by striktne obmedzili prístup do siete autorizovaných opravovní, a tým by obmedzili hospodársku súťaž bez toho, aby to prinieslo výhody pre spotrebiteľov. V určitých prípadoch by však dodávateľ, ktorý chce zaviesť nejakú značku na konkrétnom geografickom trhu, mohol na začiatku zistiť, že je ťažké prilákať distributérov ochotných vynaložiť potrebné investície, pokiaľ by si nemohli byť istí, že nebudú čeliť konkurencii zo strany „samostatných“ autorizovaných opravovní, ktoré sa snažia parazitovať na týchto vstupných investíciách. Za týchto okolností by zmluvné prepojenie týchto dvoch činností na vymedzené časové obdobie malo účinok podporujúci súťaž na trhu predaja motorových vozidiel prostredníctvom poskytnutia možnosti na uvedenie novej značky a nemalo by žiadny účinok na potenciálny značkový trh s opravami, ktorý by rozhodne neexistoval, ak by sa nemohli predávať motorové vozidlá. Príslušné dohody by preto pravdepodobne nepatrili do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy.

---

(1)  S účinnosťou od 1. decembra 2009 sa články 81 a 82 Zmluvy o ES stali článkami 101, resp. 102 Zmluvy o fungovaní Európskej únie („ZFEÚ“). Uvedené dva súbory ustanovení sú vo svojej podstate totožné. Na účely týchto usmernení by sa odkazy na články 101 a 102 ZFEÚ mali v prípade potreby chápať ako odkazy na články 81 a 82 Zmluvy o ES. ZFEÚ zaviedla aj určité zmeny v terminológii, ako je nahradenie pojmu „Spoločenstvo“ pojmom „Únia“ a pojmu „spoločný trh“ pojmom „vnútorný trh“. V týchto usmerneniach sa bude používať terminológia uvádzaná v ZFEÚ.

(2)  Ú. v. EÚ L 129, 28.5.2010, s 52.

(3)  Ú. v. EÚ L 102, 23.4.2010, s. 1.

(4)  Ú. v. EÚ C 130, 19.5.2010, s. 1.

(5)  Ú. v. ES L 203, 1.8.2002, s. 30.

(6)  Distributéri na maloobchodnej úrovni sa v sektore zvyčajne uvádzajú ako „predajcovia“.

(7)  Od modernizácie pravidiel hospodárskej súťaže Únie spočíva hlavná zodpovednosť za také analýzy na zmluvných stranách. Komisia však môže prešetriť zlučiteľnosť dohôd s článkom 101 zmluvy z vlastnej iniciatívy alebo na základe sťažnosti.

(8)  Skončenie platnosti nariadenia (ES) č. 1400/2002 a jeho nahradenie novým právnym rámcom vysvetleným v týchto usmerneniach nevyžaduje samo osebe ukončenie existujúcich zmlúv. Pozri napríklad rozsudok Súdneho dvora zo 7. septembra 2006 C-125/05 Vulcan Silkeborg A/S / Skandinavisk Motor Co. A/S, Zb. s. I-7637.

(9)  SEK(2008) 1946.

(10)  KOM(2009) 388.

(11)  Podľa článku 7 nariadenia o všeobecnej vertikálnej skupinovej výnimke, výpočet tejto prahovej hodnoty trhového podielu je zvyčajne založený na údajoch o hodnote predajov na trhu alebo na základe iných spoľahlivých trhových informácií vrátane objemov predaja. V tejto súvislosti Komisia berie na vedomie skutočnosť, že pokiaľ ide o distribúciu nových motorových vozidiel, podiely na trhu sa v súčasnosti odvetvím počítajú na základe objemu predaja motorových vozidiel uskutočneného dodávateľom na relevantnom trhu, ktorý zahŕňa všetky motorové vozidlá, ktoré kupujúci považuje za vzájomne zameniteľné alebo nahraditeľné z dôvodu vlastností produktov, ich cien a zamýšľaného použitia.

(12)  Vysvetľujúca brožúra týkajúca sa nariadenia Komisie (ES) č. 1400/2002 z 31. júla 2002 – Distribúcia a údržba motorových vozidiel v Európskej únii.

(13)  Ú. v. EÚ L 263, 9.10.2007, s. 1.

(14)  Ú. v. ES C 1, 3.1.1979, s. 2.

(15)  Ak výrobca motorových vozidiel poskytne dodávateľovi komponentov nástroj, práva duševného vlastníctva a/alebo know-how, toto dojednanie nebude mať prospech zo subdodávateľského oznámenia v prípade, že dodávateľ komponentov už má tento nástroj, právo duševného vlastníctva alebo know-how k dispozícii alebo by ich mohol za primeraných podmienok získať, pretože za týchto okolností by tento príspevok nebol nevyhnutný.

(16)  Oznámenie Komisie o dohodách menšieho významu, ktoré neobmedzujú významne hospodársku súťaž podľa článku 81 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (de minimis), Ú. v. ES C 368, 22.12.2001, s. 13.

(17)  Pokiaľ ide o relevantné faktory, ktoré sa majú zohľadňovať s cieľom posúdiť záväzky nekonkurovania podľa článku 101 ods. 1 zmluvy, pozri príslušný oddiel všeobecných vertikálnych usmernení, najmä odseky 129 až 150.

(18)  Pozri veci BMW, IP/06/302 – 13.3.2006 a Opel 2006, IP/06/303 – 13.3.2006.

(19)  Pozri všeobecné vertikálne usmernenia, odsek 141.

(20)  Ú. v. ES L 1, 4.1.2003, s. 1.

(21)  Napríklad, ak obchodník predá na uspokojenie dopytu 100 vozidiel značky A za rok a má záujem o nákup 100 vozidiel značky B, záväzok minimálneho odberu stanovený na úrovni 80 % týkajúci sa vozidla A by znamenal, že nasledujúci rok by obchodník musel nakúpiť 160 vozidiel značky A. Keďže miera rozšírenia je zvyčajne relatívne stabilná, obchodníkovi by pravdepodobne zostali veľké zásoby vozidiel značky A. Aby predišiel takejto situácii, bol by nútený výrazne znížiť predaj vozidiel značky B. V závislosti od konkrétnych okolností prípadu sa takýto postup dá považovať za záväzok predávať jednu značku.

(22)  Treba však pripomenúť, že v súlade so zavedenou judikatúrou európskych súdov výhradne kvalitatívne systémy selektívnej distribúcie môžu napriek tomu obmedziť hospodársku súťaž v prípade, keď existencia určitého počtu takých systémov neponecháva žiadny priestor pre iné formy distribúcie založené na rozdielnom spôsobe hospodárskej súťaže. Takáto situácia spravidla nenastane na trhoch v oblasti predaja nových motorových vozidiel, na ktorých sú lízingové a iné dojednania platnou alternatívou priameho nákupu motorového vozidla, ani na trhoch s opravami a údržbou, pokiaľ nezávislé opravovne poskytujú zákazníkom alternatívny kanál pre údržbu ich motorových vozidiel. Pozri napríklad rozsudok Súdu prvého stupňa T-88/92, Groupement d'achat Édouard Leclerc/Komisia, Zb. 1996, s. II-1961.

(23)  Domnienka, že obmedzenia cezhraničného obchodu môžu poškodiť spotrebiteľov, sa potvrdila rozsudkom vo veci C-551/03 P, General Motors, Zb. 2006, s. I-3173, body 67 a 68; vo veci C-338/00 P, Volkswagen/Komisia, Zb. 2003, s. I-9189, body 44 a 49, a vo veci T-450/05, Peugeot/Komisia, ešte neuverejnený rozsudok z 9. júla 2009, body 46 až 49.

(24)  Rozhodnutie Komisie 98/273/ES z 28. januára 1998 vo veci IV/35.733 – VW, rozhodnutie Komisie 2001/146/ES z 20. septembra 2000 vo veci COMP/36.653 – Opel, Ú. v. ES L 59, 28.2.2001, s. 1, rozhodnutie Komisie 2002/758/ES z 10. októbra 2001 vo veci COMP/36.264 – Mercedes-Benz, Ú. v. ES L 257, 25.9.2002, s. 1, rozhodnutie Komisie 2006/431/ES z 5. októbra 2005 vo veci F-2/36.623/36.820/37.275 – SEP a iné/Peugeot SA.

(25)  Spojené veci 25 a 26/84 Ford – Werke AG a Ford of Europe Inc./Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. 1985, s. 2725.

(26)  V niektorých prípadoch je systémový trh, ktorý zahŕňa motorové vozidlá aj náhradné diely, možné definovať, okrem iného, na základe životnosti motorového vozidla, ako aj preferencií a nákupného správania používateľov. Pozri oznámenie Komisie o definícii relevantného trhu na účely práva hospodárskej súťaže Spoločenstva (Ú. v. ES C 372, 9.12.1997, s. 5, odsek 56). Dôležitým faktorom je, či si podstatná časť kupujúcich vyberie motorové vozidlo na základe zohľadnenia nákladov počas životnosti vozidla alebo nie. Nákupné správanie sa napríklad môže podstatne líšiť medzi kupujúcimi nákladných motorových vozidiel, ktorí kupujú a prevádzkujú vozový park a ktorí berú do úvahy náklady na údržbu pri nákupe motorového vozidla, a kupujúcimi jednotlivých motorových vozidiel. Ďalším dôležitým faktorom je existencia a relatívne postavenie dodávateľov dielov, opravovní a/alebo distributérov dielov pôsobiacich na popredajnom trhu nezávisle od výrobcov motorových vozidiel. Vo väčšine prípadov je pravdepodobná existencia oddeleného značkového popredajného trhu, najmä preto, lebo väčšinu kupujúcich tvoria súkromné osoby alebo malé a stredné podniky, ktoré nakupujú vozidlá a popredajné služby oddelene a nemajú systematický prístup k údajom, ktoré by im vopred umožnili posúdiť celkové náklady spojené v vlastníctvom motorového vozidla.

(27)  Ako sa uvádza v odseku 54, to vo všeobecnosti platí na trhoch opráv a údržby, pokiaľ nezávislé opravovne poskytujú spotrebiteľom alternatívny spôsob údržby ich motorových vozidiel.

(28)  Ú. v. EÚ L 171, 29.6.2007, s. 1.

(29)  Ú. v. EÚ L 199, 28.7.2008, s. 1.

(30)  Ú. v. EÚ L 188, 18.7.2009, s. 1.

(31)  Za komerčné informácie sa považujú informácie, ktoré sú použité na priebeh obchodovania s opravárenskými službami a údržbou, ale ktoré nie sú potrebné na opravu alebo údržbu motorových vozidiel. Príklady zahŕňajú fakturačný softvér alebo informácie o hodinových mzdách, ktoré sa uplatňujú v rámci autorizovanej siete.

(32)  Ako napríklad informácie, ktoré sa poskytujú vydavateľom v prípade opakovanej dodávky určenej opravovniam motorových vozidiel.

(33)  Informácie používané na montáž náhradných dielov alebo pomocou nástroja pre motorové vozidlá by mali byť považované za informácie využívané na opravy a údržbu, zatiaľ čo informácie o dizajne, výrobnom procese alebo materiáloch používaných na výrobu náhradných dielov by sa nemali považovať za spadajúce do tejto kategórie, a môžu preto byť vyňaté.

(34)  Nezávislý prevádzkovateľ by mal mať prístup k týmto informáciám bez toho, aby musel zakúpiť náhradný diel.

(35)  Ú. v. EÚ L 95, 9.4.2009, s. 7.

---

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

| 28.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 138/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 138/28

---

Súhrnné informácie o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 736/2008 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na štátnu pomoc malým a stredným podnikom pôsobiacim vo výrobe, spracovaní a uvádzaní produktov rybného hospodárstva na trh

(Text s významom pre EHP)

2010/C 138/06

Č. pomoci: XF 14/09

Členský štát: Francúzsko

Región/orgán poskytujúci pomoc: Ministerstvo poľnohospodárstva a rybolovu Francúzskej republiky

Názov: Aide attribuée au Groupement de Défense Sanitaire Aquacole d'Aquitaine en application du Règlement (CE) no 736/2008 de la Commission du 22 juillet 2008 relatif à l'application des articles 87 et 88 du traité CE aux aides accordées aux petites et moyennes entreprises actives dans la production, la transformation et la commercialisation de produits de la pêche

Právny základ: Contrat de Projets État-Région (CPER) Aquitaine 2007-2013

Plánované ročné výdavky podľa schémy alebo výška poskytnutej pomoci ad hoc: 147 900 EUR

Maximálna intenzita pomoci: 60 %

Dátum nadobudnutia účinnosti:

Trvanie schémy pomoci alebo individuálnej pomoci (najneskôr do 30.6.2014). Uveďte: Lehota na podanie žiadosti o uhradenie zostávajúcej pomoci je 30. jún 2012.

Účel pomoci: Zachovať vysokú sanitárnu a environmentálnu kvalitu vodného hospodárstva v Akvitánsku. Spoločné činnosti pod vedením združenia Groupement de défense sanitaire aquacole d'Aquitaine (GDSAA) sa uskutočňujú v prospech celého vodného hospodárstva v Akvitánsku.

Uveďte článok (články), ktorý(-é) sa uplatňuje(-ú): Článok 17 – Pomoc na spoločné činnosti

Príslušná činnosť: Vodné hospodárstvo, rybárstvo

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc:

| Ministère de l'agriculture et de la pêche |
| --- |
| Direction des pêches maritimes et de ľaquaculture |
| Bureau de la pisciculture et de la pêche continentale |
| 3 place de Fontenoy |
| 75007 Paris |
| FRANCE |

Ministère de l'agriculture et de la pêche

Direction des pêches maritimes et de ľaquaculture

Bureau de la pisciculture et de la pêche continentale

3 place de Fontenoy

75007 Paris

FRANCE

Internetová adresa, na ktorej je možné nájsť úplné znenie schémy pomoci alebo kritérií a podmienok, za ktorých sa poskytuje pomoc ad hoc mimo schémy pomoci: http://www.aquitaine.pref.gouv.fr

alebo

http://www.aquitaine.fr

Odôvodnenie: Plánované činnosti je možné financovať prostredníctvom pomoci v rámci zmluvných projektov medzi štátom a regiónom (CPER) a nie je potrebné využiť Európsky fond pre rybné hospodárstvo.

---

| 28.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 138/29 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 138/29

---

Výpis z rozhodnutia o otvorení likvidačných opatrení Banco Privado Português, S.A. podľa článku 9 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES o reorganizácii a likvidácii úverových inštitúcií

(Uverejnenie ustanovené v článku 13 uvedenej smernice a v článku 21 zákonnej vyhlášky č. 199/2006 z 25. októbra 2006)

2010/C 138/07

Banco de Portugal, ktorá je správnym orgánom zodpovedným za likvidáciu úverových inštitúcií v zmysle šiestej zarážky článku 2 smernice 2001/24/ES, 15. apríla 2010 rozhodla na základe článku 23 Všeobecných pravidiel pre úverové inštitúcie a finančné spoločnosti (Regime Geral das Instituições de Crédito e Sociedades Financeiras) schválených zákonnou vyhláškou č. 298/92 z 31. decembra 1992, a s prihliadnutím na ustanovenia článku 152 a článku 22 ods. 1 písm. f) tej istej zákonnej vyhlášky, zrušiť povolenie na výkon činnosti pre Banco Privado Português, S.A. potom, čo skonštatoval nemožnosť rekapitalizácie a úsilia o hospodársku obnovu tejto inštitúcie vykonávaných v rámci mimoriadnych reorganizačných opatrení prijatých Banco de Portugal. Podľa zákona prijaté rozhodnutie so sebou nesie zrušenie a likvidáciu Banco Privado Português, S.A.

Bolo taktiež rozhodnuté, že zrušenie povolenia pre Banco Privado Português, SA bude platné od 12.00 hodiny dňa 16. apríla 2010 najmä pre účely zákonnej vyhlášky č. 199/2006 článku 5 ods. 3 z 25. októbra 2006.

Proti vyššie uvedenému rozhodnutiu je možné podať odvolanie na správnom súde v Lisabone na adrese Rua Filipe Folque n.o 12-A, 1.o, Lisabon, PORTUGAL, v priebehu 90 dní od jeho oznámenia alebo uverejnenia.

Tajomník rady

Paulo Ernesto CARVALHO AMORIM

---

V Oznamy

ADMINISTRATÍVNE POSTUPY

Európska komisia

| 28.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 138/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 138/30

---

VÝZVA NA PREDKLADANIE NÁVRHOV – EACEA/14/10

Program spolupráce s krajinami nástroja pre spoluprácu s priemyselnými krajinami (ICI) v oblasti vzdelávania

Spolupráca v oblasti vyššieho vzdelávania a odbornej prípravy medzi Európskou úniou a Austráliou a Európskou úniou a Kórejskou republikou

Výzva na prekladanie návrhov 2010 na projekty spoločnej mobility (PSM) a projekty spoločných akademických diplomov (SAD)

2010/C 138/08

1.   Ciele a opis

Všeobecným cieľom výzvy na predkladanie návrhov je prehĺbiť porozumenie medzi národmi EÚ a partnerskými krajinami vrátane širšej znalosti ich jazykov, kultúr a inštitúcií, ako aj zlepšiť kvalitu vyššieho vzdelávania a odbornej prípravy prostredníctvom podpory vyvážených partnerstiev medzi inštitúciami vyššieho a odborného vzdelávania v Európe a partnerských krajinách.

2.   Oprávnení žiadatelia

Žiadosť o udelenie grantu v rámci tejto výzvy môžu podať inštitúcie vyššieho vzdelávania a inštitúcie odbornej prípravy, ako aj konzorciá inštitúcií vyššieho vzdelávania a/alebo inštitúcií odbornej prípravy.

Oprávnení uchádzači musia mať sídlo v jednej z partnerských krajín a v jednom z 27 členských štátov Európskej únie. Tohtoročný program sa sústreďuje na spoluprácu s Austráliou a Kórejskou republikou.

3.   Oprávnené činnosti

V rámci tejto výzvy sú to dva typy činností, a to projekty spoločnej mobility a projekty spoločných akademických diplomov.

V prípade projektov spoločnej mobility (PSM) sa poskytuje podpora na to, aby konzorciá inštitúcií vyššieho vzdelávania a inštitúcií odbornej prípravy EÚ a partnerskej krajiny mohli vykonávať spoločné študijné programy a programy odbornej prípravy a aby sa mohla uskutočňovať mobilita študentov a pracovníkov fakúlt. Podpora zahŕňa paušálnu sumu finančných prostriedkov na administratívne činnosti, granty pre študentov a akademických a administratívnych pracovníkov. Konzorcium, ktoré podáva žiadosť o udelenie grantu pre ICI-ECP projekt spoločnej mobility sa musí skladať minimálne z troch inštitúcií vyššieho vzdelávania a/alebo inštitúcií odbornej prípravy z troch rôznych členských štátov EÚ a minimálne dvoch takýchto inštitúcií z partnerskej krajiny. Maximálna doba trvania projektov PSM je 36 mesiacov.

V prípade projektov spoločných akademických diplomov (SAD) sa poskytuje podpora na prípravu a implementáciu dvojitých/dvojnásobných alebo spoločných akademických diplomov. Podpora zahŕňa paušálnu sumu finančných prostriedkov na prípravné práce a administratívne činnosti, granty pre študentov a akademických a administratívnych pracovníkov. Konzorcium, ktoré podáva žiadosť o udelenie grantu pre ICI-ECP projekt spoločných akademických diplomov sa musí skladať minimálne z dvoch inštitúcií vyššieho vzdelávania a/alebo inštitúcií odbornej prípravy z dvoch rôznych členských štátov EÚ a minimálne dvoch inštitúcií z partnerskej krajiny. Maximálna doba trvania projektov SAD je 48 mesiacov.

Začiatok činností sa plánuje na november 2010.

4.   Kritériá udelenia grantu

O celkovom počte bodov za kvalitu sa pri každom oprávnenom návrhu rozhodne podľa týchto kritérií týkajúcich sa kvality:

Význam projektu pre vzťahy medzi EÚ a partnerskými krajinami (25 % celkového bodového hodnotenia) sa stanoví na základe:

| a) | vhodnosti návrhu vzhľadom na ciele výzvy na predkladanie návrhov; |
| --- | --- |

a)

vhodnosti návrhu vzhľadom na ciele výzvy na predkladanie návrhov;

| b) | pridanej hodnoty programu štúdia v navrhovanom odbore a profesii z hľadiska vzťahov medzi EÚ a partnerskou krajinou. |
| --- | --- |

b)

pridanej hodnoty programu štúdia v navrhovanom odbore a profesii z hľadiska vzťahov medzi EÚ a partnerskou krajinou.

Prínos ku kvalite a vysokej odbornej úrovni (25 % celkového bodového hodnotenia) sa stanoví na základe:

| a) | očakávaného prínosu projektu v rámci kvality, vysokej odbornej úrovne a inovatívnosti vzdelávania; |
| --- | --- |

a)

očakávaného prínosu projektu v rámci kvality, vysokej odbornej úrovne a inovatívnosti vzdelávania;

| b) | významu projektu pre zlepšenie vzdelávacích metód a ďalších študijných/profesijných príležitostí pre študentov; |
| --- | --- |

b)

významu projektu pre zlepšenie vzdelávacích metód a ďalších študijných/profesijných príležitostí pre študentov;

| c) | rozsahu vymedzenia akademického systému kontroly kvality a jeho účinnosti vzhľadom na zabezpečenie prínosu k akademickej vysokej odbornej úrovni. |
| --- | --- |

c)

rozsahu vymedzenia akademického systému kontroly kvality a jeho účinnosti vzhľadom na zabezpečenie prínosu k akademickej vysokej odbornej úrovni.

Kvalita realizácie projektu (50 % z celkového počtu bodov) sa hodnotí na základe:

| a) | jasne stanovených mechanizmov spolupráce a administratívnej štruktúry fungujúceho partnerstva; |
| --- | --- |

a)

jasne stanovených mechanizmov spolupráce a administratívnej štruktúry fungujúceho partnerstva;

| b) | rovnováhy integrácie programu mobility a/alebo systému akademických diplomov medzi partnerskými inštitúciami, rovnováhy navrhovaných tokov mobility; |
| --- | --- |

b)

rovnováhy integrácie programu mobility a/alebo systému akademických diplomov medzi partnerskými inštitúciami, rovnováhy navrhovaných tokov mobility;

| c) | dôslednosti uplatňovania mechanizmov výberu študentov založených na transparentnosti, rovnosti a zásade výberu podľa zásluh a spoločných štandardov schválených partnerstvom pre spoločné postupy pre prihlášky, výber, prijímanie a skúšky; |
| --- | --- |

c)

dôslednosti uplatňovania mechanizmov výberu študentov založených na transparentnosti, rovnosti a zásade výberu podľa zásluh a spoločných štandardov schválených partnerstvom pre spoločné postupy pre prihlášky, výber, prijímanie a skúšky;

| d) | primeranosti a jasnosti mechanizmov týkajúcich sa akademických kreditov a prenosu kreditov a rozsahu zlučiteľnosti s ECTS; |
| --- | --- |

d)

primeranosti a jasnosti mechanizmov týkajúcich sa akademických kreditov a prenosu kreditov a rozsahu zlučiteľnosti s ECTS;

| e) | kvality dostupných zdrojov pre prijatie zahraničných študentov a pracovníkov fakúlt; |
| --- | --- |

e)

kvality dostupných zdrojov pre prijatie zahraničných študentov a pracovníkov fakúlt;

| f) | kvality jazykového plánu; |
| --- | --- |

f)

kvality jazykového plánu;

| g) | kvality systému monitorovania a plánu hodnotenia; |
| --- | --- |

g)

kvality systému monitorovania a plánu hodnotenia;

| h) | kvality činností zameraných na šírenie informácií a |
| --- | --- |

h)

kvality činností zameraných na šírenie informácií a

| i) | kvality plánu rozvoja a udržateľnosti. |
| --- | --- |

i)

kvality plánu rozvoja a udržateľnosti.

5.   Rozpočet

K dispozícii je rozpočet vo výške približne 2,45 milióna EUR. Porovnateľné finančné prostriedky poskytnú partnerské krajiny v súlade s príslušnými pravidlami týkajúcimi sa každej z týchto krajín. Predpokladá sa, že v roku 2010 sa poskytne podpora 3 – 4 projektom EÚ a Austrálie a 3 – 4 projektom EÚ a Kórejskej republiky, z čoho aspoň 2 by podľa plánu mali byť projekty spoločných akademických diplomov.

Maximálna suma finančných prostriedkov zo strany EÚ bude vo výške 465 000 EUR pre štvorročný projekt SAD, 232 500 EUR pre trojročný PSM projekt s tromi inštitúciami EÚ a 310 000 EUR pre trojročný projekt PSM so štyrmi alebo viacerými inštitúciami EÚ.

6.   Uzávierka

Žiadosti sa musia predložiť tak v EÚ, ako aj vykonávacím inštitúciám v Austrálii (Ministerstvo školstva Austrálie – DEEWR) a v Kórejskej republike (Ministerstvo školstva, vedy a technológie – MEST).

Žiadosti predkladané v mene hlavnej inštitúcie EÚ musia byť zaslané Výkonnej agentúre pre vzdelávanie, audiovizuálny sektor a kultúru (EACEA) najneskôr do 6. septembra 2010. Žiadosti, na ktorých bude poštová pečiatka po tomto dátume, sa nebudú posudzovať. Žiadosti je potrebné poslať na túto adresu:

| The Education, Audiovisual and Culture Executive Agency |
| --- |
| EU-ICI Call for Proposals 2010 |
| Avenue du Bourget 1 |
| BOUR 02/17 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

The Education, Audiovisual and Culture Executive Agency

EU-ICI Call for Proposals 2010

Avenue du Bourget 1

BOUR 02/17

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Žiadosti podávané v mene hlavnej inštitúcie EÚ musia byť predložené na správnom tlačive, riadne vyplnené, podpísané osobou oprávnenou uzatvárať právne záväzky v mene žiadajúcej organizácie a datované.

Austrálske žiadosti a sprievodné dokumenty by sa mali zaslať doporučene na adresu:

| Mr Steve Nerlich |
| --- |
| Director |
| Research, Analysis and Europe Section (C72NB3) |
| Department of Education, Employment and Workplace Relations |
| GPO Box 9880 |
| Canberra ACT 2601 |
| AUSTRALIA |

Mr Steve Nerlich

Director

Research, Analysis and Europe Section (C72NB3)

Department of Education, Employment and Workplace Relations

GPO Box 9880

Canberra ACT 2601

AUSTRALIA

Kórejské žiadosti a sprievodné dokumenty by sa mali zaslať doporučene na adresu:

| ICI Education Co-operation Programme |
| --- |
| Youngki YOON, Deputy Director |
| Global Human Resource Division |
| Ministry of Education, Science and Technology |
| 55, Sejong-no, Jongno-gu, Seoul |
| REPUBLIC OF KOREA 110-760 |

ICI Education Co-operation Programme

Youngki YOON, Deputy Director

Global Human Resource Division

Ministry of Education, Science and Technology

55, Sejong-no, Jongno-gu, Seoul

REPUBLIC OF KOREA 110-760

7.   Ďalšie informácie

Pokyny a formuláre prihlášok sú k dispozícii na tejto webovej stránke:

http://eacea.ec.europa.eu/extcoop/ici-ecp/index_en.htm

Žiadosti musia byť predložené na uvedenom formulári a musia obsahovať všetky požadované prílohy a informácie.

---

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

| 28.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 138/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 138/33

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec COMP/M.5885 – Altarea/Predica/ABP/Aldeta)

Vec, ktorá môže byť posúdená v zjednodušenom konaní

(Text s významom pre EHP)

2010/C 138/09

| 1. | Komisia bolo 20. mája 2010 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podniky Altarea („Altarea“, Francúzsko), Predica („Predica“, Francúzsko) patriace do skupiny Crédit Agricole SA („GCA“) a Stichting Pensioenfonds ABP („ABP“, Holandsko) získavajú v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) o fúziách prostredníctvom kúpy akcií spoločnú kontrolu nad podnikom Aldeta („Aldeta“, Francúzsko). |
| --- | --- |

1.

Komisia bolo 20. mája 2010 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podniky Altarea („Altarea“, Francúzsko), Predica („Predica“, Francúzsko) patriace do skupiny Crédit Agricole SA („GCA“) a Stichting Pensioenfonds ABP („ABP“, Holandsko) získavajú v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) o fúziách prostredníctvom kúpy akcií spoločnú kontrolu nad podnikom Aldeta („Aldeta“, Francúzsko).

| 2. | Predmet činnosti dotknutých podnikov:






  — | Altarea: materská spoločnosť skupiny Altarea Cogedim, podnikajúca predovšetkým v oblasti obchodných nehnuteľností vo Francúzsku. Hlavnou činnosťou skupiny je vlastníctvo obchodných centier alebo ich spravovanie na vlastný účet, |
| --- | --- | --- |

2.

Predmet činnosti dotknutých podnikov:

—

Altarea: materská spoločnosť skupiny Altarea Cogedim, podnikajúca predovšetkým v oblasti obchodných nehnuteľností vo Francúzsku. Hlavnou činnosťou skupiny je vlastníctvo obchodných centier alebo ich spravovanie na vlastný účet,

| — | Predica: dcérska spoločnosť podniku GCA, skupiny podnikajúcej v oblasti bankových služieb súvisiacich s poistením. Spoločnosť Predica vlastní nehnuteľnosti, alebo ich spravuje na vlastný účet, |
| --- | --- |

—

Predica: dcérska spoločnosť podniku GCA, skupiny podnikajúcej v oblasti bankových služieb súvisiacich s poistením. Spoločnosť Predica vlastní nehnuteľnosti, alebo ich spravuje na vlastný účet,

| — | ABP: penzijné fondy holandských štátnych zamestnávateľov a zamestnancov a pre oblasť štátneho školstva v Holandsku. ABP vlastní predovšetkým podiely v sektore nehnuteľností vo Francúzsku, |
| --- | --- |

—

ABP: penzijné fondy holandských štátnych zamestnávateľov a zamestnancov a pre oblasť štátneho školstva v Holandsku. ABP vlastní predovšetkým podiely v sektore nehnuteľností vo Francúzsku,

| — | Aldeta: spoločnosť, ktorej jedinou činnosťou je vlastníctvo a využívanie nákupného centra s názvom „Cap 3000“ v Sain-Laurent du Var (Alpes Maritimes, Francúzsko). |
| --- | --- |

—

Aldeta: spoločnosť, ktorej jedinou činnosťou je vlastníctvo a využívanie nákupného centra s názvom „Cap 3000“ v Sain-Laurent du Var (Alpes Maritimes, Francúzsko).

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia ES o fúziách. V súlade s oznámením Komisie týkajúcim sa zjednodušeného konania pre posudzovanie určitých druhov koncentrácií podľa nariadenia ES o fúziách (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia ES o fúziách. V súlade s oznámením Komisie týkajúcim sa zjednodušeného konania pre posudzovanie určitých druhov koncentrácií podľa nariadenia ES o fúziách (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení.

| 4. | Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.
  Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.5885 – Altarea/Predica/ABP/Aldeta na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.5885 – Altarea/Predica/ABP/Aldeta na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie ES o fúziách“).

(2)  Ú. v. EÚ C 56, 5.3.2005, s. 32 („Oznámenie o zjednodušenom postupe“).

---

| 28.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 138/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 138/34

---

Oznámenie uverejnené podľa článku 27 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1/2003 vo veci COMP/39.398 – Visa MIF

(Text s významom pre EHP)

2010/C 138/10

1.   ÚVOD

| (1) | Podľa článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1/2003 zo 16. decembra 2002 o vykonávaní pravidiel hospodárskej súťaže stanovených v článkoch 101 a 102 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (1), Komisia môže – vo veciach, keď má v úmysle prijať rozhodnutie vyžadujúce ukončenie porušovania a dotknuté strany navrhnú záväzky, ktorými reagujú na obavy Komisie vyjadrené v jej predbežnom posúdení – rozhodnúť, že uvedené záväzky budú pre tieto podniky záväzné. Také rozhodnutie sa môže prijať na vymedzené obdobie a má v ňom byť uvedené, že dôvody na zásah Komisie už ďalej nepretrvávajú. Komisia uverejní podľa článku 27 ods. 4 toho istého nariadenia stručný popis veci a podstatný obsah záväzkov. Zainteresované strany môžu predložiť svoje pripomienky v lehote stanovenej Komisiou. |
| --- | --- |

(1)

Podľa článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1/2003 zo 16. decembra 2002 o vykonávaní pravidiel hospodárskej súťaže stanovených v článkoch 101 a 102 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (1), Komisia môže – vo veciach, keď má v úmysle prijať rozhodnutie vyžadujúce ukončenie porušovania a dotknuté strany navrhnú záväzky, ktorými reagujú na obavy Komisie vyjadrené v jej predbežnom posúdení – rozhodnúť, že uvedené záväzky budú pre tieto podniky záväzné. Také rozhodnutie sa môže prijať na vymedzené obdobie a má v ňom byť uvedené, že dôvody na zásah Komisie už ďalej nepretrvávajú. Komisia uverejní podľa článku 27 ods. 4 toho istého nariadenia stručný popis veci a podstatný obsah záväzkov. Zainteresované strany môžu predložiť svoje pripomienky v lehote stanovenej Komisiou.

2.   ZHRNUTIE VECI

| (2) | Dňa 3. apríla 2009 Komisia prijala oznámenie námietok proti spoločnostiam Visa Europe Limited (ďalej len „Visa Europe“), Visa Inc. a Visa International Services Association. |
| --- | --- |

(2)

Dňa 3. apríla 2009 Komisia prijala oznámenie námietok proti spoločnostiam Visa Europe Limited (ďalej len „Visa Europe“), Visa Inc. a Visa International Services Association.

| (3) | Oznámenie námietok, ktoré predstavuje predbežné posúdenie v zmysle článku 9 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1/2003, naznačuje v hlavných rysoch predbežné stanovisko Komisie, že spoločnosť Visa Europe, ktorá je združením európskych bánk, porušila článok 101 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a článok 53 Dohody o EHP tým, že stanovila mnohostranne dohodnuté výmenné poplatky (ďalej len „poplatky MIF“), ktoré sa uplatňujú pri cezhraničných a niektorých domácich (2) transakciách prostredníctvom POS terminálov so spotrebiteľskými platobnými kartami VISA, VISA Electron a V PAY v rámci EHP. |
| --- | --- |

(3)

Oznámenie námietok, ktoré predstavuje predbežné posúdenie v zmysle článku 9 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1/2003, naznačuje v hlavných rysoch predbežné stanovisko Komisie, že spoločnosť Visa Europe, ktorá je združením európskych bánk, porušila článok 101 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a článok 53 Dohody o EHP tým, že stanovila mnohostranne dohodnuté výmenné poplatky (ďalej len „poplatky MIF“), ktoré sa uplatňujú pri cezhraničných a niektorých domácich (2) transakciách prostredníctvom POS terminálov so spotrebiteľskými platobnými kartami VISA, VISA Electron a V PAY v rámci EHP.

| (4) | Výmenné poplatky v skutočnosti platí banka obchodníka (ďalej len „prijímajúca banka“) banke držiteľa karty (ďalej len „vydávajúca banka“) za každú transakciu uskutočnenú v mieste predaja platobnou kartou. Keď držiteľ karty použije platobnú kartu na kúpu tovaru alebo služieb od obchodníka, obchodník v skutočnosti zaplatí svojej prijímajúcej banke obchodný prevádzkový poplatok. Prijímajúca banka si ponechá časť tohto poplatku (maržu prijímajúcej banky), časť sa postúpi vydávajúcej banke (poplatok MIF) a malá časť sa postúpi prevádzkovateľovi systému (v tomto prípade spoločnosti Visa). V praxi veľká časť obchodného prevádzkového poplatku závisí od poplatku MIF. |
| --- | --- |

(4)

Výmenné poplatky v skutočnosti platí banka obchodníka (ďalej len „prijímajúca banka“) banke držiteľa karty (ďalej len „vydávajúca banka“) za každú transakciu uskutočnenú v mieste predaja platobnou kartou. Keď držiteľ karty použije platobnú kartu na kúpu tovaru alebo služieb od obchodníka, obchodník v skutočnosti zaplatí svojej prijímajúcej banke obchodný prevádzkový poplatok. Prijímajúca banka si ponechá časť tohto poplatku (maržu prijímajúcej banky), časť sa postúpi vydávajúcej banke (poplatok MIF) a malá časť sa postúpi prevádzkovateľovi systému (v tomto prípade spoločnosti Visa). V praxi veľká časť obchodného prevádzkového poplatku závisí od poplatku MIF.

| (5) | V oznámení námietok bola vyjadrená obava, že poplatky MIF majú za cieľ a účinok zjavné obmedzenie hospodárskej súťaže na trhoch prijímania platobných kariet v neprospech obchodníkov a nepriamo aj ich zákazníkov. Zdá sa, že poplatky MIF zvyšovali základ, z ktorého prijímajúce banky stanovovali obchodné prevádzkové poplatky vytváraním dôležitej nákladovej položky spoločnej pre všetky prijímajúce banky. Podľa predbežného stanoviska Komisie poplatky MIF spoločnosti Visa Europe nie sú objektívne nevyhnutné. Obmedzujúci účinok na trhoch prijímania platobných kariet je ešte viac posilnený účinkom poplatkov MIF na trhy sietí a vydávania platobných kariet, ako aj prelínaním sa ostatných pravidiel a postupov sietí [pravidlo rešpektovania všetkých kariet (Honour All Cards Rule, HACR), pravidlo nediskriminácie (No Discrimination Rule, NDR)], jednotnými poplatkami pre všetky karty (blending) a uplatňovaním rozdielnych poplatkov MIF pre prijímajúce banky akceptujúce cezhraničné transakcie a pre prijímajúce banky akceptujúce domáce transakcie. Okrem toho, podľa oznámenia námietok poplatky MIF nespĺňajú požiadavky na udelenie výnimky podľa článku 101 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie tým, že prispievajú k zlepšeniu účinnosti, pričom umožňujú spotrebiteľom primeraný podiel na výhodách z toho vyplývajúcich. |
| --- | --- |

(5)

V oznámení námietok bola vyjadrená obava, že poplatky MIF majú za cieľ a účinok zjavné obmedzenie hospodárskej súťaže na trhoch prijímania platobných kariet v neprospech obchodníkov a nepriamo aj ich zákazníkov. Zdá sa, že poplatky MIF zvyšovali základ, z ktorého prijímajúce banky stanovovali obchodné prevádzkové poplatky vytváraním dôležitej nákladovej položky spoločnej pre všetky prijímajúce banky. Podľa predbežného stanoviska Komisie poplatky MIF spoločnosti Visa Europe nie sú objektívne nevyhnutné. Obmedzujúci účinok na trhoch prijímania platobných kariet je ešte viac posilnený účinkom poplatkov MIF na trhy sietí a vydávania platobných kariet, ako aj prelínaním sa ostatných pravidiel a postupov sietí [pravidlo rešpektovania všetkých kariet (Honour All Cards Rule, HACR), pravidlo nediskriminácie (No Discrimination Rule, NDR)], jednotnými poplatkami pre všetky karty (blending) a uplatňovaním rozdielnych poplatkov MIF pre prijímajúce banky akceptujúce cezhraničné transakcie a pre prijímajúce banky akceptujúce domáce transakcie. Okrem toho, podľa oznámenia námietok poplatky MIF nespĺňajú požiadavky na udelenie výnimky podľa článku 101 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie tým, že prispievajú k zlepšeniu účinnosti, pričom umožňujú spotrebiteľom primeraný podiel na výhodách z toho vyplývajúcich.

| (6) | Oznámenie námietok bolo adresované 29. mája 2009 spoločnostiam Visa Inc. a Visa International Service Association, najmä čo sa týka možného uplatňovania ich štandardných sadzieb medziregionálnych poplatkov MIF (t. j. v takej miere, v akej by sa tieto poplatky mohli uplatňovať na cezhraničné transakcie alebo domáce transakcie so spotrebiteľskými platobnými kartami VISA a V PAY v rámci EHP) a ich účasť na stanovovaní pravidla HACR a NDR. |
| --- | --- |

(6)

Oznámenie námietok bolo adresované 29. mája 2009 spoločnostiam Visa Inc. a Visa International Service Association, najmä čo sa týka možného uplatňovania ich štandardných sadzieb medziregionálnych poplatkov MIF (t. j. v takej miere, v akej by sa tieto poplatky mohli uplatňovať na cezhraničné transakcie alebo domáce transakcie so spotrebiteľskými platobnými kartami VISA a V PAY v rámci EHP) a ich účasť na stanovovaní pravidla HACR a NDR.

3.   HLAVNÝ OBSAH PONÚKANÝCH ZÁVÄZKOV

| (7) | Strany konania nesúhlasia s predbežným posúdením Komisie. Spoločnosť Visa Europe aj napriek tomu ponúkla záväzky podľa článku 9 nariadenia (ES) č. 1/2003 na vyvrátenie obáv Komisie týkajúcich sa hospodárskej súťaže v segmente debetných kariet s okamžitým zúčtovaním voči bežnému účtu. |
| --- | --- |

(7)

Strany konania nesúhlasia s predbežným posúdením Komisie. Spoločnosť Visa Europe aj napriek tomu ponúkla záväzky podľa článku 9 nariadenia (ES) č. 1/2003 na vyvrátenie obáv Komisie týkajúcich sa hospodárskej súťaže v segmente debetných kariet s okamžitým zúčtovaním voči bežnému účtu.

| (8) | Záväzky sú stručne zhrnuté ďalej v texte a uverejnené v plnom znení v anglickom jazyku na webovej stránke Generálneho riaditeľstva pre hospodársku súťaž na adrese:
  http://ec.europa.eu/competition/index_en.html |
| --- | --- |

(8)

Záväzky sú stručne zhrnuté ďalej v texte a uverejnené v plnom znení v anglickom jazyku na webovej stránke Generálneho riaditeľstva pre hospodársku súťaž na adrese:

http://ec.europa.eu/competition/index_en.html

| (9) | Spoločnosť Visa Europe sa zaväzuje stanoviť maximálnu hranicu svojich ročných vážených priemerných cezhraničných poplatkov MIF uplatňovaných na transakcie so spotrebiteľskými debetnými kartami s okamžitým zúčtovaním na úrovni 20 bázických bodov (0,2 %) dva mesiace po oznámení rozhodnutia o záväzkoch spoločnosti Visa Europe. Maximálna hranica sa bude uplatňovať aj osobitne v každej z tých krajín EHP, pre ktoré Visa Europe priamo stanovuje osobitné sadzby poplatkov MIF za domáce transakcie so spotrebiteľskými debetnými kartami s okamžitým zúčtovaním a v tých krajinách EHP, kde sa v prípade neexistencie iných poplatkov MIF uplatňujú sadzby poplatkov MIF za cezhraničné transakcie. |
| --- | --- |

(9)

Spoločnosť Visa Europe sa zaväzuje stanoviť maximálnu hranicu svojich ročných vážených priemerných cezhraničných poplatkov MIF uplatňovaných na transakcie so spotrebiteľskými debetnými kartami s okamžitým zúčtovaním na úrovni 20 bázických bodov (0,2 %) dva mesiace po oznámení rozhodnutia o záväzkoch spoločnosti Visa Europe. Maximálna hranica sa bude uplatňovať aj osobitne v každej z tých krajín EHP, pre ktoré Visa Europe priamo stanovuje osobitné sadzby poplatkov MIF za domáce transakcie so spotrebiteľskými debetnými kartami s okamžitým zúčtovaním a v tých krajinách EHP, kde sa v prípade neexistencie iných poplatkov MIF uplatňujú sadzby poplatkov MIF za cezhraničné transakcie.

| (10) | Na základe štúdií vykonaných centrálnymi bankami niekoľkých krajín EHP porovnávajúcich náklady spojené s platobnými kartami s nákladmi spojenými s hotovosťou, Komisia vyjadrila predbežný názor, že poplatok MIF, ktorý sa spoločnosť Visa Europe zaviazala uplatňovať na transakcie so spotrebiteľskými debetnými kartami s okamžitým zúčtovaním v súlade s „metodikou nezávažnosti pre obchodníka“ (alebo „testom turistu“) vypracovanou v ekonomickej literatúre (3). Poplatok, ktorý spĺňa tento test (taktiež uvádzaný ako vyrovnávací poplatok) je stanovený na takej úrovni, že obchodníkom je jedno, či bude platba uhradená kartou alebo v hotovosti. Vyrovnanie spočíva v tom, že obchodníci neplatia vyššie poplatky ako je výhoda z transakcie, ktorú im používanie kariet prináša. Napríklad transakčné výhody vznikajú, keď platobné karty znižujú náklady obchodníkov v porovnaní s hotovostnými platbami (napr. z dôvodu úspory výdavkov na prepravu a zabezpečenie bezpečnosti hotovosti alebo skrátením času na kontrolu pri pokladniach). Za určitých predpokladov (napr. rozsahu, v akom sa poplatok prenesie na držiteľov platobných kariet) sa zabezpečí, že držitelia platobných kariet sa budú môcť rozhodovať medzi použitím platobných nástrojov. V takom prípade poplatok MIF umožní dávanie správnych cenových signálov držiteľom platobných kariet, ktorí podľa toho upravia svoje správanie. |
| --- | --- |

(10)

Na základe štúdií vykonaných centrálnymi bankami niekoľkých krajín EHP porovnávajúcich náklady spojené s platobnými kartami s nákladmi spojenými s hotovosťou, Komisia vyjadrila predbežný názor, že poplatok MIF, ktorý sa spoločnosť Visa Europe zaviazala uplatňovať na transakcie so spotrebiteľskými debetnými kartami s okamžitým zúčtovaním v súlade s „metodikou nezávažnosti pre obchodníka“ (alebo „testom turistu“) vypracovanou v ekonomickej literatúre (3). Poplatok, ktorý spĺňa tento test (taktiež uvádzaný ako vyrovnávací poplatok) je stanovený na takej úrovni, že obchodníkom je jedno, či bude platba uhradená kartou alebo v hotovosti. Vyrovnanie spočíva v tom, že obchodníci neplatia vyššie poplatky ako je výhoda z transakcie, ktorú im používanie kariet prináša. Napríklad transakčné výhody vznikajú, keď platobné karty znižujú náklady obchodníkov v porovnaní s hotovostnými platbami (napr. z dôvodu úspory výdavkov na prepravu a zabezpečenie bezpečnosti hotovosti alebo skrátením času na kontrolu pri pokladniach). Za určitých predpokladov (napr. rozsahu, v akom sa poplatok prenesie na držiteľov platobných kariet) sa zabezpečí, že držitelia platobných kariet sa budú môcť rozhodovať medzi použitím platobných nástrojov. V takom prípade poplatok MIF umožní dávanie správnych cenových signálov držiteľom platobných kariet, ktorí podľa toho upravia svoje správanie.

| (11) | Okrem toho sa spoločnosť Visa Europe zaväzuje vykonávať a ďalej zlepšovať opatrenia na zabezpečenie transparentnosti, ktoré zaviedla správna rada spoločnosti Visa Europe v marci 2009. Visa Europe sa zaväzuje najmä:






  — | pokračovať v uplatňovaní pravidla proti prelínaniu sa obchodných prevádzkových poplatkov uplatniteľných na viac ako jeden platobný systém alebo viac ako jeden druh kariet Visa Europe a vyžadovať od prijímajúcich bánk fakturovanie obchodných prevádzkových poplatkov v členení podľa jednotlivých druhov kariet, |
| --- | --- | --- |

(11)

Okrem toho sa spoločnosť Visa Europe zaväzuje vykonávať a ďalej zlepšovať opatrenia na zabezpečenie transparentnosti, ktoré zaviedla správna rada spoločnosti Visa Europe v marci 2009. Visa Europe sa zaväzuje najmä:

—

pokračovať v uplatňovaní pravidla proti prelínaniu sa obchodných prevádzkových poplatkov uplatniteľných na viac ako jeden platobný systém alebo viac ako jeden druh kariet Visa Europe a vyžadovať od prijímajúcich bánk fakturovanie obchodných prevádzkových poplatkov v členení podľa jednotlivých druhov kariet,

| — | naďalej vyžadovať od členov Visa Europe, aby registrovali všetky sadzby poplatkov MIF a uplatňovali ich na cezhraničné vydané a cezhraničné prijaté transakcie, |
| --- | --- |

—

naďalej vyžadovať od členov Visa Europe, aby registrovali všetky sadzby poplatkov MIF a uplatňovali ich na cezhraničné vydané a cezhraničné prijaté transakcie,

| — | pokračovať v zverejňovaní medziregionálnych a domácich poplatkov MIF na svojej webovej stránke pre všetky typy transakcií a požadovať od prijímajúcich bánk, aby informovali obchodníkov o ich zverejnení, |
| --- | --- |

—

pokračovať v zverejňovaní medziregionálnych a domácich poplatkov MIF na svojej webovej stránke pre všetky typy transakcií a požadovať od prijímajúcich bánk, aby informovali obchodníkov o ich zverejnení,

| — | zabezpečiť, aby komerčné karty vydané v EHP boli v plnom rozsahu viditeľne identifikovateľné a aby mohli byť všetky takéto karty elektronicky identifikovateľné na POS termináloch prijímajúcou bankou alebo obchodníkom, ak terminál má potrebnú schopnosť, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť, aby komerčné karty vydané v EHP boli v plnom rozsahu viditeľne identifikovateľné a aby mohli byť všetky takéto karty elektronicky identifikovateľné na POS termináloch prijímajúcou bankou alebo obchodníkom, ak terminál má potrebnú schopnosť,

| — | Visa Europe už má osobitné pravidlá pre rešpektovanie všetkých kariet (HACR) a V PAY kariet, t. j. obchodníci sa môžu slobodne rozhodnúť, či budú akceptovať karty VISA a/alebo VISA Electron a/alebo V PAY. Spoločnosť Visa Europe neurobí žiadne zmeny pravidla HACR, pretože sa uplatňuje na transakcie s okamžitým zúčtovaním. Spoločnosť Visa Europe bude od svojich prijímajúcich bánk vyžadovať, aby informovali obchodníkov, že môžu akceptovať karty VISA a/alebo VISA Electron a/alebo V PAY a/alebo karty konkurenčných programov, |
| --- | --- |

—

Visa Europe už má osobitné pravidlá pre rešpektovanie všetkých kariet (HACR) a V PAY kariet, t. j. obchodníci sa môžu slobodne rozhodnúť, či budú akceptovať karty VISA a/alebo VISA Electron a/alebo V PAY. Spoločnosť Visa Europe neurobí žiadne zmeny pravidla HACR, pretože sa uplatňuje na transakcie s okamžitým zúčtovaním. Spoločnosť Visa Europe bude od svojich prijímajúcich bánk vyžadovať, aby informovali obchodníkov, že môžu akceptovať karty VISA a/alebo VISA Electron a/alebo V PAY a/alebo karty konkurenčných programov,

| — | zachovať si svoj súčasný postoj, podľa ktorého obchodníci môžu mať rozličné prijímajúce banky na spracovanie transakcií podľa jednotlivých druhov platobných kariet v rámci systému spoločnosti Visa Europe a/alebo konkurenčných systémov. |
| --- | --- |

—

zachovať si svoj súčasný postoj, podľa ktorého obchodníci môžu mať rozličné prijímajúce banky na spracovanie transakcií podľa jednotlivých druhov platobných kariet v rámci systému spoločnosti Visa Europe a/alebo konkurenčných systémov.

| (12) | Visa Europe vymenuje kontrolného správcu, ktorý bude sledovať dodržiavania záväzkov zo strany Visa Europe. Pred vymenovaním správcu má Komisia právo schváliť alebo zamietnuť navrhovaného správcu. |
| --- | --- |

(12)

Visa Europe vymenuje kontrolného správcu, ktorý bude sledovať dodržiavania záväzkov zo strany Visa Europe. Pred vymenovaním správcu má Komisia právo schváliť alebo zamietnuť navrhovaného správcu.

| (13) | Záväzky budú platné na obdobie štyroch rokov odo dňa oznámenia rozhodnutia o záväzkoch spoločnosti Visa Europe a budú obsahovať kontrolný mechanizmus. |
| --- | --- |

(13)

Záväzky budú platné na obdobie štyroch rokov odo dňa oznámenia rozhodnutia o záväzkoch spoločnosti Visa Europe a budú obsahovať kontrolný mechanizmus.

| (14) | Záväzky sa nevzťahujú na súčasné poplatky MIF spoločnosti Visa Europe za transakcie so spotrebiteľskými kreditnými kartami a debetnými kartami s odloženým zúčtovaním, ktoré budú zahrnuté do prebiehajúceho protimonopolného vyšetrovania Komisiou týkajúceho sa v minulosti používaných poplatkov MIF spoločnosti Visa Europe za transakcie so spotrebiteľskými kreditnými kartami a debetnými kartami s odloženým zúčtovaním. Navrhované záväzky platia bez toho, aby tým bolo dotknuté právo Komisie začať alebo pokračovať v konaní proti ostatným pravidlám siete Visa, ako je pravidlo HACR, poplatok MIF spoločnosti Visa Europe alebo medziregionálne poplatky MIF. |
| --- | --- |

(14)

Záväzky sa nevzťahujú na súčasné poplatky MIF spoločnosti Visa Europe za transakcie so spotrebiteľskými kreditnými kartami a debetnými kartami s odloženým zúčtovaním, ktoré budú zahrnuté do prebiehajúceho protimonopolného vyšetrovania Komisiou týkajúceho sa v minulosti používaných poplatkov MIF spoločnosti Visa Europe za transakcie so spotrebiteľskými kreditnými kartami a debetnými kartami s odloženým zúčtovaním. Navrhované záväzky platia bez toho, aby tým bolo dotknuté právo Komisie začať alebo pokračovať v konaní proti ostatným pravidlám siete Visa, ako je pravidlo HACR, poplatok MIF spoločnosti Visa Europe alebo medziregionálne poplatky MIF.

| (15) | Tieto záväzky sa vzťahujú len na spoločnosť Visa Europe. V dôsledku toho súčasné protimonopolné vyšetrovanie (pozri bod 6) proti spoločnostiam Visa Inc. a Visa International Service Association vrátane poplatkov MIF za transakcie so spotrebiteľskými debetnými kartami s okamžitým zúčtovaním zostane otvorené až do ďalšieho posúdenia Komisiou, ktoré bude prípadne zahŕňať akékoľvek prípadné pripomienky predložené ako reakciu na toto oznámenie. |
| --- | --- |

(15)

Tieto záväzky sa vzťahujú len na spoločnosť Visa Europe. V dôsledku toho súčasné protimonopolné vyšetrovanie (pozri bod 6) proti spoločnostiam Visa Inc. a Visa International Service Association vrátane poplatkov MIF za transakcie so spotrebiteľskými debetnými kartami s okamžitým zúčtovaním zostane otvorené až do ďalšieho posúdenia Komisiou, ktoré bude prípadne zahŕňať akékoľvek prípadné pripomienky predložené ako reakciu na toto oznámenie.

4.   VÝZVA NA PREDLOŽENIE PRIPOMIENOK

| (16) | S výnimkou pripomienok predložených v reakcii na toto oznámenie má Komisia v úmysle prijať rozhodnutie podľa článku 9 ods. 1 nariadenie (ES) č. 1/2003, v ktorom vyhlási záväzky uvedené v predchádzajúcom texte a uverejnené na internete, na webovej stránke Generálneho riaditeľstva pre hospodársku súťaž, za záväzné. Ak dôjde k podstatným zmenám záväzkov, vyhlási sa nový test trhu. |
| --- | --- |

(16)

S výnimkou pripomienok predložených v reakcii na toto oznámenie má Komisia v úmysle prijať rozhodnutie podľa článku 9 ods. 1 nariadenie (ES) č. 1/2003, v ktorom vyhlási záväzky uvedené v predchádzajúcom texte a uverejnené na internete, na webovej stránke Generálneho riaditeľstva pre hospodársku súťaž, za záväzné. Ak dôjde k podstatným zmenám záväzkov, vyhlási sa nový test trhu.

| (17) | V súlade s článkom 27 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1/2003 Komisia vyzýva zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k navrhnutým záväzkom. Tieto pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Od zainteresovaných tretích strán sa vyžaduje, aby predložili verziu svojich pripomienok, ktorá nemá dôverný charakter, v ktorej budú vypustené obchodné tajomstvá a ostatné dôverné pasáže, a aby ich nahradili, ako sa to vyžaduje, súhrnom, ktorý nemá dôverný charakter, alebo slovami „obchodné tajomstvá“ alebo „dôverné“. Oprávnené požiadavky sa budú rešpektovať. Ak nebude zaslaná verzia pripomienok, ktorá nemá dôverný charakter, Komisia je oprávnená sa domnievať, že pripomienky neobsahujú dôverné informácie. |
| --- | --- |

(17)

V súlade s článkom 27 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1/2003 Komisia vyzýva zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k navrhnutým záväzkom. Tieto pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Od zainteresovaných tretích strán sa vyžaduje, aby predložili verziu svojich pripomienok, ktorá nemá dôverný charakter, v ktorej budú vypustené obchodné tajomstvá a ostatné dôverné pasáže, a aby ich nahradili, ako sa to vyžaduje, súhrnom, ktorý nemá dôverný charakter, alebo slovami „obchodné tajomstvá“ alebo „dôverné“. Oprávnené požiadavky sa budú rešpektovať. Ak nebude zaslaná verzia pripomienok, ktorá nemá dôverný charakter, Komisia je oprávnená sa domnievať, že pripomienky neobsahujú dôverné informácie.

| (18) | Pripomienky sa môžu zaslať Komisii pod referenčným číslom „Vec COMP/39.398 – Visa MIF“ buď e-mailom (COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu), faxom (+32 22950128) alebo poštou na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Antitrust Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

(18)

Pripomienky sa môžu zaslať Komisii pod referenčným číslom „Vec COMP/39.398 – Visa MIF“ buď e-mailom (COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu), faxom (+32 22950128) alebo poštou na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Antitrust Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. ES L 1, 4.1.2003, s. 1. S účinkom od 1. decembra 2009 sa články 81 a 82 Zmluvy o ES stali článkami 101, resp. 102 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Tieto dva súbory ustanovení sú v podstate identické. Na účely tohto oznámenia sa odkazy na články 101 a 102 Zmluvy o fungovaní Európskej únie majú v príslušných prípadoch chápať ako odkazy na články 81 a 82 Zmluvy o ES.

(2)  V súčasnosti VISA Europe stanovuje domáce sadzby poplatkov MIF v deviatich krajinách. V zvyšných krajinách EHP stanovujú domáce sadzby poplatkov MIF členovia Visa Europe.

(3)  Pozri Jean-Charles Rochet a Jean Tirole, „Must Take Cards and the Tourist Test“, č. 496, IDEI Working Papers from Institut d'Économie Industrielle (IDEI), Toulouse, http://idei.fr/doc/wp/2008/must_take_cards.pdf

---

INÉ AKTY

Európska komisia

| 28.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 138/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 138/37

---

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

2010/C 138/11

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietky proti žiadosti o zápis podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 (1). Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„HOFER RINDFLEISCHWURST“

ES č.: DE-PGI-0005-0722-10.10.2008

CHZO ( X ) CHOP ( )

1.   Názov:

„Hofer Rindfleischwurst“

2.   Členský štát alebo tretia krajina:

Nemecko

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny:

3.1.   Druh výrobku:

| Trieda 1.2: | Mäsové výrobky |
| --- | --- |

Trieda 1.2:

Mäsové výrobky

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1:

Saláma Hofer Rindfleischwurst je roztierateľná surová saláma. Saláma Hofer Rindfleischwurst má pozdĺžny tvar. Roztierateľná masa sa plní do umelého čreva (celofánu), pričom sa používajú črevá s priemerom 40 mm až 55 mm. V závislosti od priemeru má saláma Hofer Rindfleischwurst ako kusový výrobok dĺžku maximálne 50 cm a podľa veľkosti hmotnostné rozpätie od 150 do 800 gramov. Pokiaľ ide o intenzitu farby salámy Hofer Rindfleischwurst, mäso je výrazne, ale príjemne sfarbené do červena.

Saláma Hofer Rindfleischwurst sa vyznačuje typickou, jemne aromatickou chuťou, ktorú zvýrazňuje ľahká korenistá príchuť. Údením studeným dymom z bukového dreva získava saláma Hofer Rindfleischwurst príjemnú údenú vôňu.

Saláma Hofer Rindfleischwurst je jemne mletá, roztierateľná surová saláma, ktorá je charakteristická svojou sviežosťou. Svoju jedinečnú chuť a osobitnú arómu si zachováva dva až tri dni, a preto nie je vhodná na dlhšie skladovanie.

Ako vákuovo balený tovar má saláma Hofer Rindfleischwurst o čosi dlhšiu trvanlivosť, a to minimálne do 10 dní. Vákuovo balená saláma Rindfleischwurst sa však musí skladovať v chlade.

Ako ďalšie kritériá kvality musí mať saláma Hofer Rindfleischwurst stabilné začervenanie, charakteristickú roztierateľnosť a rovnomernú konzistenciu.

Keďže na výrobu salámy Hofer Rindfleischwurst sa ako základná surovina používa chudé hovädzie mäso, má tento výrobok vysoký podiel mäsa bez spojivového tkaniva v mäsových bielkovinách. Tento podiel nesmie v prípade salámy Hofer Rindfleischwurst predstavovať menej ako 10 %. Z analýz uskutočnených na neutrálnej kontrole prevádzky a kvality špecializovaných predajní mäsa v bavorských mäsiarstvach (Neutralen Betriebs- und Qualitätsprüfung für Fleischerfachgeschäfte im bayerischen Fleischerhandwerk – NBQP) vyplynuli pre salámu Hofer Rindfleischwurst ako technické vlastnosti nasledujúce analytické hodnoty: obsah vody sa pohybuje v hodnotách od 50 % do 55 %, obsah tuku od 25 % do 30 %. Podiel bravčového mäsa a slaniny dosahuje maximálne 30 %.

Ako prísada sa používa najmä dusitanová soliaca zmes a ako ďalšia prídavná látka na dosiahnutie červenej farby kyselina askorbová. Podiel týchto prídavných látok predstavuje v prípade dusitanovej soliacej zmesi 2,5 % a v prípade kyseliny askorbovej (prídavná látka na dosiahnutie červenej farby) 0,5 %. Ako základné koreniny sa pri výrobe pridávajú soľ a jemne mleté korenie. Na zjemnenie chuti a nadobudnutie charakteristickej príchuti je možné v malom množstve použiť aj ďalšie zmesi korenia.

3.3.   Suroviny (len pre spracované poľnohospodárske výrobky):

Pre bezpečnú výrobu salámy Hofer Rindfleischwurst má mimoriadny význam kvalita mäsa a tuku. Uprednostňuje sa mäso z dospelých, starších jatočných zvierat. Jeho výhodou je intenzívna farba mäsa a jeho zrelosť. Na spracovanie sa používa hovädzie a bravčové mäso. Mäso z mladého hovädzieho dobytka sa preto na výrobu salámy Hofer Rindfleischwurst nepoužíva. Základnou surovinou na výrobu salámy Hofer Rindfleischwurst je hovädzie mäso bez tukových tkanív a šliach triedy R I (podiel 2/3) a bravčová slanina triedy S VIII (podiel 1/3). Pridávanie malého množstva bravčového mäsa triedy S I spolu so slaninou je možné, využíva sa však menej často.

Použité hovädzie mäso pochádza prevažne z kráv, zriedka z býkov. Ako porciované mäso je potrebné uviesť hovädzie stehná, pričom obsah tuku predstavuje približne 5 %. V prípade, že sa použije bravčové mäso, toto mäso pochádza z bravčového stehna s obsahom tuku približne 4 %. Obsah tuku v použitej slanine dosahuje približne 70 %.

Saláma Hofer Rindfleischwurst sa vyznačuje svojou kvalitou a sviežosťou. Na výrobu salámy Rindfleischwurst sa používa výlučne čerstvé jatočné mäso. Vo výrobnom procese tak neprichádza do úvahy žiadne prezreté, zvesené alebo hlboko zmrazené mäso.

3.4.   Krmivo (len pre výrobky živočíšneho pôvodu):

—

3.5.   Konkrétne kroky pri výrobe, ktoré sa musia uskutočniť v označenej zemepisnej oblasti:

Saláma „Hofer Rindfleischwurst“ sa vyrába v zemepisnej oblasti.

3.6.   Osobitné pravidlá pre krájanie, strúhanie, balenie atď.:

—

3.7.   Osobitné pravidlá pre označovanie:

—

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti:

Mesto Hof a okres Hof.

5.   Súvislosť so zemepisnou oblasťou:

5.1.   Špecifickosť zemepisnej oblasti:

Saláma Hofer Rindfleischwurst má v ohraničenej zemepisnej oblasti viac ako 50-ročnú tradíciu.

Od roku 1950 začal mäsiar Hans Millitzer po prvýkrát v meste Hof vyrábať salámu z chudého hovädzieho mäsa. V tejto tradícii pokračoval jeho bývalý spoločník Gottfried Rädlein, ktorý vyrábal salámu Hofer Rindfleischwurst od roku 1962 do roku 1993 vo svojej vlastnej prevádzke v meste Hof a preslávil ju ďaleko za hranicami mesta.

Dopyt bol taký veľký, že Gottfried Rädlein týždenne spracoval na túto salámu až 15 zadných hovädzích štvrtiek (hovädzie stehno) a hovädziu salámu vyrábal čiastočne aj počas víkendov a sviatkov podľa svojho špeciálneho receptu. Saláma z hovädzieho mäsa bola ako jemná roztierateľná surová saláma jedinečným čerstvým výrobkom, na základe čoho si dva až tri dni zachováva svoju osobitnú chuť a charakteristickú arómu. Saláma Hofer Rindfleischwurst je mimoriadne chudý a stráviteľný výrobok, ktorý svojho času dokonca odporúčali lekári na trávenie.

Výrobou salámy Hofer Rindfleischwurst sa neskôr začali zaoberať aj ďalší mäsiari v danom regióne, ktorí sa takisto snažili vyrábať a ponúkať salámu Hofer Rindfleischwurst ako tradičný výrobok. V januári 1993 previedol Gottfried Rädlein svoje mäsiarstvo na renomované mäsiarstvo Albert Schiller v meste Hof, ktoré až dodnes vyrába salámu Hofer Rindfleischwurst podľa receptúry Gottfrieda Rädleina. Na žiadosť vtedajšieho hlavného majstra cechu mäsiarov mesta Hof bola saláma Hofer Rindfleischwurst v roku 1993 zaradená do spolkových usmernení Nemecka pre mäso a mäsové výrobky podľa usmernenia č. 2.2120.1.

5.2.   Špecifickosť výrobku:

Saláma Hofer Rindfleischwurst je výrobok vysokej kvality a charakteristickej chuti, ktorý je známy ako regionálna špecialita najmä v meste Hof a v okrese Hof a ktorý má dobrú povesť. Je veľmi obľúbená a žiadaná nielen u domáceho obyvateľstva, ale vysoko si ju cenia aj zahraniční hostia a návštevníci. O jej význame a popularite svedčí aj prijatie do usmernení nemeckého potravinového kódexu.

Saláma Hofer Rindfleischwurst bola ocenená a odmenená aj na rôznych súťažiach. Na každoročnej kontrole kvality, ktorú uskutočňuje Zväz mäsiarov Bavorska, sa zúčastňujú mäsiarstva z danej zemepisnej oblasti, na ktorú posielajú aj salámu Hofer Rindfleischwurst. V uplynulých rokoch bol tento prémiový výrobok vždy ocenený zlatou alebo striebornou medailou. To isté platí aj pre výsledky dosiahnuté v rámci kontroly kvality Nemeckého potravinárskeho združenia (Deutschen Lebensmittelgesellschaft – DLG) na spolkovej úrovni. V rámci výstavy, ktorá sa naposledy konala v apríli 2009 v Hornom Fransku v meste Hof, sa uskutočnila verejná ochutnávka salámy, pričom miestne médiá podrobne informovali o saláme Hofer Rindfleischwurst ako o vynikajúcej regionálnej pochúťke.

5.3.   Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo znakmi výrobku (v prípade CHOP) alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou vlastnosťou výrobku (v prípade CHZO):

V prípade salámy Hofer Rindfleischwurst ide o typický výrobok regiónu Hof. Má v ňom svoj pôvod a v rámci viac ako 50-ročnej tradície sa vyrába v miestnych prevádzkach podľa špeciálnej receptúry a technológie. Popularita a dobré meno tohto výrobku preto do veľkej miery spočívajú v jeho pôvode v ohraničenej zemepisnej oblasti.

Odkaz na zverejnenie špecifikácie:

[článok 5 ods. 7 nariadenia (ES) č. 510/2006]

Vestník ochranných známok 16 z 18.4.2008, časť 7a-aa, s. 31 817

(http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/106)

---

(1)  Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 28.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 138/40 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 138/40

---

Oznámenie o výberovom konaní na zníženie dovozného cla na dovoz kukurice z tretích krajín

2010/C 138/12

I.   PREDMET

| 1. | Otvára sa výberové konanie na zníženie dovozného cla na dovoz kukurice patriacej pod číselný znak KN 1005 90 00 z tretích krajín. |
| --- | --- |

1.

Otvára sa výberové konanie na zníženie dovozného cla na dovoz kukurice patriacej pod číselný znak KN 1005 90 00 z tretích krajín.

| 2. | Výberové konanie sa riadi ustanoveniami nariadenia Komisie (EÚ) č. 463/2010 (1). |
| --- | --- |

2.

Výberové konanie sa riadi ustanoveniami nariadenia Komisie (EÚ) č. 463/2010 (1).

II.   LEHOTY

| 1. | Lehota na predloženie ponúk do prvého čiastkového výberového konania uplynie 10. júna 2010 o 10. hodine bruselského času.
  Lehota na predloženie ponúk do nasledujúcich čiastkových výberových konaní uplynie tieto štvrtky o 10. hodine bruselského času:






  — | 24. júna 2010, |
| --- | --- | --- |

1.

Lehota na predloženie ponúk do prvého čiastkového výberového konania uplynie 10. júna 2010 o 10. hodine bruselského času.

Lehota na predloženie ponúk do nasledujúcich čiastkových výberových konaní uplynie tieto štvrtky o 10. hodine bruselského času:

—

24. júna 2010,

| — | 15. a 29. júla 2010, |
| --- | --- |

—

15. a 29. júla 2010,

| — | 26. augusta 2010, |
| --- | --- |

—

26. augusta 2010,

| — | 16. a 30. septembra 2010, |
| --- | --- |

—

16. a 30. septembra 2010,

| — | 14. a 28. októbra 2010, |
| --- | --- |

—

14. a 28. októbra 2010,

| — | 11. a 25. novembra 2010, |
| --- | --- |

—

11. a 25. novembra 2010,

| — | 9. a 16. decembra 2010. |
| --- | --- |

—

9. a 16. decembra 2010.

| 2. | Toto oznámenie sa uverejňuje len na otvorenie tohto výberového konania. Bez toho, aby bola dotknutá možnosť jeho zmeny a doplnenia alebo jeho nahradenia, toto oznámenie je platné pre všetky čiastkové výberové konania uskutočnené počas trvania tohto výberového konania. |
| --- | --- |

2.

Toto oznámenie sa uverejňuje len na otvorenie tohto výberového konania. Bez toho, aby bola dotknutá možnosť jeho zmeny a doplnenia alebo jeho nahradenia, toto oznámenie je platné pre všetky čiastkové výberové konania uskutočnené počas trvania tohto výberového konania.

III.   PONUKY

| 1. | Ponuky predkladané v písomnej podobe musia byť doručené najneskôr v deň a hodinu, ktoré sú uvedené v bode II, buď osobným doručením, pri ktorom sa vydá potvrdenie o prijatí, alebo prostredníctvom elektronickej pošty na niektorú z týchto adries:
  Adresa pri osobnom doručení:





  Ministério das Finanças |
| --- | --- |
| Direcção Geral das Alfândegas e Impostos Especiais sobre o Consumo |
| Terreiro do Trigo — Edifício da Alfândega |
| 1149-060 Lisbon |
| PORTUGAL |
| Telefón +351 218814263 |
| Fax +351 218814261 |

1.

Ponuky predkladané v písomnej podobe musia byť doručené najneskôr v deň a hodinu, ktoré sú uvedené v bode II, buď osobným doručením, pri ktorom sa vydá potvrdenie o prijatí, alebo prostredníctvom elektronickej pošty na niektorú z týchto adries:

Adresa pri osobnom doručení:

Ministério das Finanças

Direcção Geral das Alfândegas e Impostos Especiais sobre o Consumo

Terreiro do Trigo — Edifício da Alfândega

1149-060 Lisbon

PORTUGAL

Telefón +351 218814263

Fax +351 218814261

Ponuky, ktoré nebudú predložené elektronickou cestou, musia byť doručené na príslušnú adresu v dvojitej zalepenej obálke. Vnútorná obálka, ktorá je taktiež zalepená, musí byť označená nápisom „Ponuka do výberového konania na zníženie dovozného cla na dovoz kukurice – nariadenie (ES) č. 463/2010“.

Predložené ponuky zostávajú záväzné, až kým príslušný členský štát neoznámi uchádzačovi výsledok výberového konania.

| 2. | Ponuka, ako aj doklad a vyhlásenie podľa článku 7 ods. 3 nariadenia Komisie (ES) č. 1296/2008 (2) sú vyhotovené v úradnom jazyku alebo v jednom z úradných jazykov členského štátu, v ktorom sídli príslušný subjekt, ktorému bola ponuka doručená. |
| --- | --- |

2.

Ponuka, ako aj doklad a vyhlásenie podľa článku 7 ods. 3 nariadenia Komisie (ES) č. 1296/2008 (2) sú vyhotovené v úradnom jazyku alebo v jednom z úradných jazykov členského štátu, v ktorom sídli príslušný subjekt, ktorému bola ponuka doručená.

IV.   ZÁBEZPEKA

Zábezpeka sa skladá v prospech príslušného subjektu.

V.   VYHODNOTENIE PONÚK

Úspešnému uchádzačovi vzniká:

| a) | nárok na vydanie dovozného povolenia v členskom štáte, v ktorom bola ponuka predložená, pričom na dovoznom povolení sa uvedie zníženie dovozného cla, ktoré bolo uvedené v ponuke a ktoré bolo udelené pre príslušné množstvo; |
| --- | --- |

a)

nárok na vydanie dovozného povolenia v členskom štáte, v ktorom bola ponuka predložená, pričom na dovoznom povolení sa uvedie zníženie dovozného cla, ktoré bolo uvedené v ponuke a ktoré bolo udelené pre príslušné množstvo;

| b) | povinnosť požiadať v členskom štáte uvedenom v písmene a) o dovozné povolenie na toto množstvo. |
| --- | --- |

b)

povinnosť požiadať v členskom štáte uvedenom v písmene a) o dovozné povolenie na toto množstvo.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 129, 27.5.2010, s. 60.

(2)  Ú. v. EÚ L 340, 19.12.2008, s. 57.

---

| 28.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 138/42 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 138/42

---

Oznámenie o výberovom konaní na zníženie dovozného cla na dovoz kukurice z tretích krajín

2010/C 138/13

I.   PREDMET

| 1. | Otvára sa výberové konanie na zníženie dovozného cla na dovoz kukurice patriacej pod číselný znak KN 1005 90 00 z tretích krajín. |
| --- | --- |

1.

Otvára sa výberové konanie na zníženie dovozného cla na dovoz kukurice patriacej pod číselný znak KN 1005 90 00 z tretích krajín.

| 2. | Výberové konanie sa riadi ustanoveniami nariadenia Komisie (EÚ) č. 462/2010 (1). |
| --- | --- |

2.

Výberové konanie sa riadi ustanoveniami nariadenia Komisie (EÚ) č. 462/2010 (1).

II.   LEHOTY

| 1. | Lehota na predloženie ponúk do prvého čiastkového výberového konania uplynie 10. júna 2010 o 10. hodine bruselského času.
  Lehota na predloženie ponúk do nasledujúcich čiastkových výberových konaní uplynie tieto štvrtky o 10. hodine bruselského času:






  — | 24. júna 2010, |
| --- | --- | --- |

1.

Lehota na predloženie ponúk do prvého čiastkového výberového konania uplynie 10. júna 2010 o 10. hodine bruselského času.

Lehota na predloženie ponúk do nasledujúcich čiastkových výberových konaní uplynie tieto štvrtky o 10. hodine bruselského času:

—

24. júna 2010,

| — | 15. a 29. júla 2010, |
| --- | --- |

—

15. a 29. júla 2010,

| — | 26. augusta 2010, |
| --- | --- |

—

26. augusta 2010,

| — | 16. a 30. septembra 2010, |
| --- | --- |

—

16. a 30. septembra 2010,

| — | 14. a 28. októbra 2010, |
| --- | --- |

—

14. a 28. októbra 2010,

| — | 11. a 25. novembra 2010, |
| --- | --- |

—

11. a 25. novembra 2010,

| — | 9. a 16. decembra 2010. |
| --- | --- |

—

9. a 16. decembra 2010.

| 2. | Toto oznámenie sa uverejňuje len na otvorenie tohto výberového konania. Bez toho, aby bola dotknutá možnosť jeho zmeny a doplnenia alebo jeho nahradenia, toto oznámenie je platné pre všetky čiastkové výberové konania uskutočnené počas trvania tohto výberového konania. |
| --- | --- |

2.

Toto oznámenie sa uverejňuje len na otvorenie tohto výberového konania. Bez toho, aby bola dotknutá možnosť jeho zmeny a doplnenia alebo jeho nahradenia, toto oznámenie je platné pre všetky čiastkové výberové konania uskutočnené počas trvania tohto výberového konania.

III.   PONUKY

| 1. | Ponuky predkladané v písomnej podobe musia byť doručené najneskôr v deň a hodinu, ktoré sú uvedené v bode II, buď osobným doručením, pri ktorom sa vydá potvrdenie o prijatí, alebo prostredníctvom elektronickej pošty na niektorú z týchto adries:
  Adresa pri osobnom doručení:





  Fondo Español de Garantía Agraria (FEGA) |
| --- | --- |
| C/ Beneficencia, 8 |
| 28004 Madrid |
| ESPAÑA |
| e-mail: intervec@fega.mapya.es |
| Fax +34 915219832 / 913476387 |

1.

Ponuky predkladané v písomnej podobe musia byť doručené najneskôr v deň a hodinu, ktoré sú uvedené v bode II, buď osobným doručením, pri ktorom sa vydá potvrdenie o prijatí, alebo prostredníctvom elektronickej pošty na niektorú z týchto adries:

Adresa pri osobnom doručení:

Fondo Español de Garantía Agraria (FEGA)

C/ Beneficencia, 8

28004 Madrid

ESPAÑA

e-mail: intervec@fega.mapya.es

Fax +34 915219832 / 913476387

Ponuky, ktoré nebudú predložené elektronickou cestou, musia byť doručené na príslušnú adresu v dvojitej zalepenej obálke. Vnútorná obálka, ktorá je taktiež zalepená, musí byť označená nápisom „Ponuka do výberového konania na zníženie dovozného cla na dovoz kukurice – nariadenie (EÚ) č. 462/2010“.

Predložené ponuky zostávajú záväzné, až kým príslušný členský štát neoznámi uchádzačovi výsledok výberového konania.

| 2. | Ponuka, ako aj doklad a vyhlásenie podľa článku 7 ods. 3 nariadenia Komisie (ES) č. 1296/2008 (2) sú vyhotovené v úradnom jazyku alebo v jednom z úradných jazykov členského štátu, v ktorom sídli príslušný subjekt, ktorému bola ponuka doručená. |
| --- | --- |

2.

Ponuka, ako aj doklad a vyhlásenie podľa článku 7 ods. 3 nariadenia Komisie (ES) č. 1296/2008 (2) sú vyhotovené v úradnom jazyku alebo v jednom z úradných jazykov členského štátu, v ktorom sídli príslušný subjekt, ktorému bola ponuka doručená.

IV.   ZÁBEZPEKA

Zábezpeka sa skladá v prospech príslušného subjektu.

V.   VYHODNOTENIE PONÚK

Úspešnému uchádzačovi vzniká:

| a) | nárok na vydanie dovozného povolenia v členskom štáte, v ktorom bola ponuka predložená, pričom na dovoznom povolení sa uvedie zníženie dovozného cla, ktoré bolo uvedené v ponuke a ktoré bolo udelené pre príslušné množstvo; |
| --- | --- |

a)

nárok na vydanie dovozného povolenia v členskom štáte, v ktorom bola ponuka predložená, pričom na dovoznom povolení sa uvedie zníženie dovozného cla, ktoré bolo uvedené v ponuke a ktoré bolo udelené pre príslušné množstvo;

| b) | povinnosť požiadať v členskom štáte uvedenom v písmene a) o dovozné povolenie na toto množstvo. |
| --- | --- |

b)

povinnosť požiadať v členskom štáte uvedenom v písmene a) o dovozné povolenie na toto množstvo.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 129, 27.5.2010, s. 58.

(2)  Ú. v. EÚ L 340, 19.12.2008, s. 57.

---

| 28.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 138/44 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 138/44

---

Oznámenie o výberovom konaní na zníženie dovozného cla na dovoz ciroku z tretích krajín

2010/C 138/14

I.   PREDMET

| 1. | Otvára sa výberové konanie na zníženie dovozného cla na dovoz ciroku patriaceho pod číselný znak KN 1007 00 90 z tretích krajín. |
| --- | --- |

1.

Otvára sa výberové konanie na zníženie dovozného cla na dovoz ciroku patriaceho pod číselný znak KN 1007 00 90 z tretích krajín.

| 2. | Výberové konanie sa riadi ustanoveniami nariadenia Komisie (EÚ) č. 464/2010 (1). |
| --- | --- |

2.

Výberové konanie sa riadi ustanoveniami nariadenia Komisie (EÚ) č. 464/2010 (1).

II.   LEHOTY

| 1. | Lehota na predloženie ponúk do prvého čiastkového výberového konania uplynie 10. júna 2010 o 10. hodine bruselského času.
  Lehota na predloženie ponúk do nasledujúcich čiastkových výberových konaní uplynie tieto štvrtky o 10. hodine bruselského času:






  — | 24. júna 2010, |
| --- | --- | --- |

1.

Lehota na predloženie ponúk do prvého čiastkového výberového konania uplynie 10. júna 2010 o 10. hodine bruselského času.

Lehota na predloženie ponúk do nasledujúcich čiastkových výberových konaní uplynie tieto štvrtky o 10. hodine bruselského času:

—

24. júna 2010,

| — | 15. a 29. júla 2010, |
| --- | --- |

—

15. a 29. júla 2010,

| — | 26. augusta 2010, |
| --- | --- |

—

26. augusta 2010,

| — | 16. a 30. septembra 2010, |
| --- | --- |

—

16. a 30. septembra 2010,

| — | 14. a 28. októbra 2010, |
| --- | --- |

—

14. a 28. októbra 2010,

| — | 11. a 25. novembra 2010, |
| --- | --- |

—

11. a 25. novembra 2010,

| — | 9. a 16. decembra 2010. |
| --- | --- |

—

9. a 16. decembra 2010.

| 2. | Toto oznámenie sa uverejňuje len na otvorenie tohto výberového konania. Bez toho, aby bola dotknutá možnosť jeho zmeny a doplnenia alebo jeho nahradenia, toto oznámenie je platné pre všetky čiastkové výberové konania uskutočnené počas trvania tohto výberového konania. |
| --- | --- |

2.

Toto oznámenie sa uverejňuje len na otvorenie tohto výberového konania. Bez toho, aby bola dotknutá možnosť jeho zmeny a doplnenia alebo jeho nahradenia, toto oznámenie je platné pre všetky čiastkové výberové konania uskutočnené počas trvania tohto výberového konania.

III.   PONUKY

| 1. | Ponuky predkladané v písomnej podobe musia byť doručené najneskôr v deň a hodinu, ktoré sú uvedené v bode II, buď osobným doručením, pri ktorom sa vydá potvrdenie o prijatí, alebo prostredníctvom elektronickej pošty na niektorú z týchto adries:
  Adresa pri osobnom doručení:





  Fondo Español de Garantía Agraria (FEGA) |
| --- | --- |
| C/ Beneficencia, 8 |
| 28004 Madrid |
| ESPAÑA |
| e-mail: secreint@fega.mapya.es |
| fax +34 915219832 / 913476387 |

1.

Ponuky predkladané v písomnej podobe musia byť doručené najneskôr v deň a hodinu, ktoré sú uvedené v bode II, buď osobným doručením, pri ktorom sa vydá potvrdenie o prijatí, alebo prostredníctvom elektronickej pošty na niektorú z týchto adries:

Adresa pri osobnom doručení:

Fondo Español de Garantía Agraria (FEGA)

C/ Beneficencia, 8

28004 Madrid

ESPAÑA

e-mail: secreint@fega.mapya.es

fax +34 915219832 / 913476387

Ponuky, ktoré nebudú predložené elektronickou cestou, musia byť doručené na príslušnú adresu v dvojitej zalepenej obálke. Vnútorná obálka, ktorá je taktiež zalepená, musí byť označená nápisom „Ponuka do výberového konania na zníženie dovozného cla na dovoz ciroku – nariadenie (EÚ) č. 464/2010“.

Predložené ponuky zostávajú záväzné, až kým príslušný členský štát neoznámi uchádzačovi výsledok výberového konania.

| 2. | Ponuka, ako aj doklad a vyhlásenie podľa článku 7 ods. 3 nariadenia Komisie (ES) č. 1296/2008 sú vyhotovené v úradnom jazyku alebo v jednom z úradných jazykov členského štátu, v ktorom sídli príslušný subjekt, ktorému bola ponuka doručená. |
| --- | --- |

2.

Ponuka, ako aj doklad a vyhlásenie podľa článku 7 ods. 3 nariadenia Komisie (ES) č. 1296/2008 sú vyhotovené v úradnom jazyku alebo v jednom z úradných jazykov členského štátu, v ktorom sídli príslušný subjekt, ktorému bola ponuka doručená.

IV.   ZÁBEZPEKA

Zábezpeka sa skladá v prospech príslušného subjektu.

V.   VYHODNOTENIE PONÚK

Úspešnému uchádzačovi vzniká:

| a) | nárok na vydanie dovozného povolenia v členskom štáte, v ktorom bola ponuka predložená, pričom na dovoznom povolení sa uvedie zníženie dovozného cla, ktoré bolo uvedené v ponuke, na ponúkané množstvo; |
| --- | --- |

a)

nárok na vydanie dovozného povolenia v členskom štáte, v ktorom bola ponuka predložená, pričom na dovoznom povolení sa uvedie zníženie dovozného cla, ktoré bolo uvedené v ponuke, na ponúkané množstvo;

| b) | povinnosť požiadať v členskom štáte uvedenom v písmene a) o dovozné povolenie na toto množstvo. |
| --- | --- |

b)

povinnosť požiadať v členskom štáte uvedenom v písmene a) o dovozné povolenie na toto množstvo.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 129, 27.5.2010, s. 62.

---