# Úřední věstník C 142/2010

| | ISSN 1725-5163
  doi:10.3000/17255163.C_2010.142.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 142 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 531. června 2010 |

ISSN 1725-5163

doi:10.3000/17255163.C_2010.142.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 142

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 531. června 2010

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Rada |
| 2010/C 142/01 | Stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Maďarska na období 2009–2012 | 1 |
| 2010/C 142/02 | Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Irska na období 2009–2014 | 7 |
| 2010/C 142/03 | Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Itálie na období 2009–2012 | 13 |
| 2010/C 142/04 | Stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Lotyšska na období 2009–2012 | 19 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Rada

2010/C 142/01

Stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Maďarska na období 2009–2012

1

2010/C 142/02

Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Irska na období 2009–2014

7

2010/C 142/03

Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Itálie na období 2009–2012

13

2010/C 142/04

Stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Lotyšska na období 2009–2012

19

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2010/C 142/05 | Směnné kurzy vůči euru | 25 |
| 2010/C 142/06 | Stanovisko Poradního výboru pro restriktivní dohody a dominantní postavení přijaté na jeho zasedání dne 15. března 2010 ohledně návrhu rozhodnutí ve věci COMP/39.351 – Swedish Interconnectors – Zpravodaj: Rumunsko | 26 |
| 2010/C 142/07 | Závěrečná zpráva úředníka pro slyšení – Věc COMP/39.351 – Swedish Interconnectors | 27 |
| 2010/C 142/08 | Souhrnná zpráva o rozhodnutí Komise ze dne 14. dubna 2010 týkající se řízení podle článku 102 Smlouvy o fungování Evropské unie a článku 54 Dohody o EHP (Věc COMP/39.351 – Swedish Interconnectors) (
  1
  ) | 28 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2010/C 142/05

Směnné kurzy vůči euru

25

2010/C 142/06

Stanovisko Poradního výboru pro restriktivní dohody a dominantní postavení přijaté na jeho zasedání dne 15. března 2010 ohledně návrhu rozhodnutí ve věci COMP/39.351 – Swedish Interconnectors – Zpravodaj: Rumunsko

26

2010/C 142/07

Závěrečná zpráva úředníka pro slyšení – Věc COMP/39.351 – Swedish Interconnectors

27

2010/C 142/08

Souhrnná zpráva o rozhodnutí Komise ze dne 14. dubna 2010 týkající se řízení podle článku 102 Smlouvy o fungování Evropské unie a článku 54 Dohody o EHP (Věc COMP/39.351 – Swedish Interconnectors) (
  1
  )

1

28

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ |
| | Evropská investiční banka |
| 2010/C 142/09 | Výzva k předkládání návrhů – Evropská investiční banka navrhuje v rámci své Akce EIB a vysokých škol na podporu výzkumu tři nové finanční podpory EIBURS | 30 |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2010/C 142/10 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5906 – One Equity Partners/Constantia) (
  1
  ) | 33 |
| 2010/C 142/11 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5862 – Mahle/Behr/Behr Industry) (
  1
  ) | 34 |
| 2010/C 142/12 | Sdělení francouzské vlády týkající se směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (Oznámení týkající se žádostí o výlučné povolení k vyhledávání kapalných nebo plynných uhlovodíků, tzv. Permis de Langlade a Permis de Hermine)
   (
  1
  ) | 35 |
| 2010/C 142/13 | Sdělení francouzské vlády týkající se směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (Oznámení týkající se žádosti o výlučné povolení k vyhledávání kapalných nebo nebo plynných uhlovodíků, tzv. Permis de Sézanne, předložené jednak společností Concorde Energy LLC a jednak společností Réalm Energy International)
   (
  1
  ) | 37 |

V   Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Evropská investiční banka

2010/C 142/09

Výzva k předkládání návrhů – Evropská investiční banka navrhuje v rámci své Akce EIB a vysokých škol na podporu výzkumu tři nové finanční podpory EIBURS

30

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2010/C 142/10

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5906 – One Equity Partners/Constantia) (
  1
  )

1

33

2010/C 142/11

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5862 – Mahle/Behr/Behr Industry) (
  1
  )

1

34

2010/C 142/12

Sdělení francouzské vlády týkající se směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (Oznámení týkající se žádostí o výlučné povolení k vyhledávání kapalných nebo plynných uhlovodíků, tzv. Permis de Langlade a Permis de Hermine)
   (
  1
  )

(Oznámení týkající se žádostí o výlučné povolení k vyhledávání kapalných nebo plynných uhlovodíků, tzv. Permis de Langlade a Permis de Hermine)

1

35

2010/C 142/13

Sdělení francouzské vlády týkající se směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (Oznámení týkající se žádosti o výlučné povolení k vyhledávání kapalných nebo nebo plynných uhlovodíků, tzv. Permis de Sézanne, předložené jednak společností Concorde Energy LLC a jednak společností Réalm Energy International)
   (
  1
  )

(Oznámení týkající se žádosti o výlučné povolení k vyhledávání kapalných nebo nebo plynných uhlovodíků, tzv. Permis de Sézanne, předložené jednak společností Concorde Energy LLC a jednak společností Réalm Energy International)

1

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Rada

| 1.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 142/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 142/1

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Maďarska na období 2009–2012

2010/C 142/01

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný konvergenční program Maďarska na období 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný konvergenční program Maďarska na období 2009–2012.

| (2) | Když na podzim roku 2008 vypukla finanční krize, nacházelo se maďarské hospodářství v nestabilní situaci. Změnou fiskální politiky v polovině roku 2006, jejímž cílem bylo napravit stávající hospodářské nerovnováhy a omezit nárůst veřejného dluhu, se do roku 2008 podařilo snížit rozpočtový schodek na 3,8 % HDP (oproti 9,3 % HDP v roce 2006), v době nástupu světové hospodářské krize však korekce nebyla dokončena. Podíl dluhu denominovaného v cizí měně byl navíc poměrně vysoký.
  Bylo čím dál obtížnější uspokojit hrubé finanční potřeby, což odráželo obavy investorů ohledně udržitelnosti stavu rozpočtu, vysokého vnějšího zadlužení země a propadu potenciálního růstu. Celkově tyto faktory vyžadovaly reakci v podobě silnější hospodářské politiky, opatření na podporu bankovnictví a významnou vnější pomoc od mezinárodních institucí ve výši 20 miliard EUR, včetně 6,5 miliard EUR od Evropské unie (z toho 5,5 miliard EUR bylo vyplaceno). Od druhé poloviny března roku 2009 byl díky rozsáhlému úsilí o stabilizaci a nápravu obnoven přístup k tržnímu financování. Kvůli významnému poklesu domácí poptávky v roce 2009 bylo navíc zaznamenáno výrazné zlepšení stavu běžného účtu, především prostřednictvím obchodní bilance. Směnný kurs byl od července 2009 v podstatě stabilní a centrální banka mohla od poloviny roku 2009 do počátku roku 2010 snížit hlavní sazbu měnové politiky kumulativně o 375 bazických bodů. Vzhledem k nedostatečnému fiskálnímu prostoru a obavám investorů pokračovala vláda v provádění své politiky fiskální konsolidace a přijala na podporu hospodářského oživení pouze opatření, která byla vůči rozpočtu neutrální. Hlavním úkolem Maďarska nadále je pokračovat ve fiskální konsolidaci, aby se začal snižovat dluh a dále se zlepšovala dlouhodobá udržitelnost veřejných financí. |
| --- | --- |

(2)

Když na podzim roku 2008 vypukla finanční krize, nacházelo se maďarské hospodářství v nestabilní situaci. Změnou fiskální politiky v polovině roku 2006, jejímž cílem bylo napravit stávající hospodářské nerovnováhy a omezit nárůst veřejného dluhu, se do roku 2008 podařilo snížit rozpočtový schodek na 3,8 % HDP (oproti 9,3 % HDP v roce 2006), v době nástupu světové hospodářské krize však korekce nebyla dokončena. Podíl dluhu denominovaného v cizí měně byl navíc poměrně vysoký.

Bylo čím dál obtížnější uspokojit hrubé finanční potřeby, což odráželo obavy investorů ohledně udržitelnosti stavu rozpočtu, vysokého vnějšího zadlužení země a propadu potenciálního růstu. Celkově tyto faktory vyžadovaly reakci v podobě silnější hospodářské politiky, opatření na podporu bankovnictví a významnou vnější pomoc od mezinárodních institucí ve výši 20 miliard EUR, včetně 6,5 miliard EUR od Evropské unie (z toho 5,5 miliard EUR bylo vyplaceno). Od druhé poloviny března roku 2009 byl díky rozsáhlému úsilí o stabilizaci a nápravu obnoven přístup k tržnímu financování. Kvůli významnému poklesu domácí poptávky v roce 2009 bylo navíc zaznamenáno výrazné zlepšení stavu běžného účtu, především prostřednictvím obchodní bilance. Směnný kurs byl od července 2009 v podstatě stabilní a centrální banka mohla od poloviny roku 2009 do počátku roku 2010 snížit hlavní sazbu měnové politiky kumulativně o 375 bazických bodů. Vzhledem k nedostatečnému fiskálnímu prostoru a obavám investorů pokračovala vláda v provádění své politiky fiskální konsolidace a přijala na podporu hospodářského oživení pouze opatření, která byla vůči rozpočtu neutrální. Hlavním úkolem Maďarska nadále je pokračovat ve fiskální konsolidaci, aby se začal snižovat dluh a dále se zlepšovala dlouhodobá udržitelnost veřejných financí.

| (3) | Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů a rostoucí strukturální nezaměstnanosti rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Pro Maďarsko je zejména důležité provést reformy zaměřené na zvýšení zapojení pracovních sil a znovu vybudovat schopnost přilákat přímé zahraniční investice. |
| --- | --- |

(3)

Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů a rostoucí strukturální nezaměstnanosti rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Pro Maďarsko je zejména důležité provést reformy zaměřené na zvýšení zapojení pracovních sil a znovu vybudovat schopnost přilákat přímé zahraniční investice.

| (4) | Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá, že po poklesu o 6,7 % v roce 2009 poklesne reálný HDP v roce 2010 o dalších 0,3 % a v letech 2011 a 2012 začne opět stoupat o 33⁄4 %. To je mírně optimističtější projekce než prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2009, podle níž meziroční růst HDP poklesne v roce 2010 o 0,5 % a v roce 2011 poroste o 3,1 %. S ohledem na aktuální informace, včetně předběžného údaje o růstu HDP v roce 2009 ve výši – 6,3 % HDP, který je lepší, než se předpokládalo, se nicméně zdá, že projekce pro rok 2010 jsou realistické, i když scénář pro pozdější roky programu se jeví jako mírně optimistický. Podle programu se očekává, že bude růst způsoben především opětovným zvýšením čistých vývozů, zatímco soukromá spotřeba bude i v roce 2010 dále klesat zhruba o 21⁄2 % a podle nejnovějších informací by mohla poklesnout i o něco více. Projekce domácí poptávky se zdají být v podstatě realistické, prognóza dovozu a investic se ale jeví jako optimistická. Celkově se zdá, že je makroekonomický scénář realistický pro rok 2010 a mírně optimistický pro roky 2011 a 2012. Nominální postup referenčního scénáře se zaměřuje na odpovídající cyklické postavení trhu práce a trhu výrobků. Konkrétně jde o to, že významná záporná mezera výstupu vyvíjí tlak na snižování cen a vysoká nezaměstnanost znamená zpomalení růstu mezd. Celkově se zdá, že údaje o inflaci jsou realistické pro rok 2010 a mírně podhodnocené v následujících letech. Makroekonomický scénář programu je v souladu se souvisejícími předpoklady v oblasti měnové a devizové politiky. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá, že po poklesu o 6,7 % v roce 2009 poklesne reálný HDP v roce 2010 o dalších 0,3 % a v letech 2011 a 2012 začne opět stoupat o 33⁄4 %. To je mírně optimističtější projekce než prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2009, podle níž meziroční růst HDP poklesne v roce 2010 o 0,5 % a v roce 2011 poroste o 3,1 %. S ohledem na aktuální informace, včetně předběžného údaje o růstu HDP v roce 2009 ve výši – 6,3 % HDP, který je lepší, než se předpokládalo, se nicméně zdá, že projekce pro rok 2010 jsou realistické, i když scénář pro pozdější roky programu se jeví jako mírně optimistický. Podle programu se očekává, že bude růst způsoben především opětovným zvýšením čistých vývozů, zatímco soukromá spotřeba bude i v roce 2010 dále klesat zhruba o 21⁄2 % a podle nejnovějších informací by mohla poklesnout i o něco více. Projekce domácí poptávky se zdají být v podstatě realistické, prognóza dovozu a investic se ale jeví jako optimistická. Celkově se zdá, že je makroekonomický scénář realistický pro rok 2010 a mírně optimistický pro roky 2011 a 2012. Nominální postup referenčního scénáře se zaměřuje na odpovídající cyklické postavení trhu práce a trhu výrobků. Konkrétně jde o to, že významná záporná mezera výstupu vyvíjí tlak na snižování cen a vysoká nezaměstnanost znamená zpomalení růstu mezd. Celkově se zdá, že údaje o inflaci jsou realistické pro rok 2010 a mírně podhodnocené v následujících letech. Makroekonomický scénář programu je v souladu se souvisejícími předpoklady v oblasti měnové a devizové politiky.

| (5) | Program odhaduje schodek veřejných financí v roce 2009 na 3,9 % HDP, po 3,8 % HDP v roce 2008. Celkový schodek byl v podstatě stabilizován, a to i přes výrazný hospodářský propad související s celosvětovým zhoršením hospodářské situace a přes jeho značně negativní rozpočtové dopady. Toho bylo dosaženo díky omezování výdajů, které bylo částečně strukturální povahy a týkalo se zejména mezd ve veřejném sektoru, důchodů a sociálních dávek. V důsledku toho došlo k významnému zlepšení strukturálního salda o téměř 3 % HDP. Navíc bylo provedeno přerozdělení daní, z hlediska rozpočtu většinou neutrální, aby se posílila konkurenceschopnost ekonomiky tím, že se sníží daňové zatížení práce a zvýší váha daní ze spotřeby.
  Vzhledem k vysoké úrovni veřejného dluhu a napětí na finančních trzích mohly maďarské orgány podpořit hospodářské oživení pouze opatřeními, jež neměla dopad na rozpočet. V souladu se strategií ústupu od angažovanosti státu prosazovanou Radou, za účelem nápravy nadměrného schodku do roku 2011 a také s ohledem na vysoký poměr veřejného dluhu k HDP se plánuje, že restriktivní orientace fiskální politiky bude trvat i v období 2010–2011. |
| --- | --- |

(5)

Program odhaduje schodek veřejných financí v roce 2009 na 3,9 % HDP, po 3,8 % HDP v roce 2008. Celkový schodek byl v podstatě stabilizován, a to i přes výrazný hospodářský propad související s celosvětovým zhoršením hospodářské situace a přes jeho značně negativní rozpočtové dopady. Toho bylo dosaženo díky omezování výdajů, které bylo částečně strukturální povahy a týkalo se zejména mezd ve veřejném sektoru, důchodů a sociálních dávek. V důsledku toho došlo k významnému zlepšení strukturálního salda o téměř 3 % HDP. Navíc bylo provedeno přerozdělení daní, z hlediska rozpočtu většinou neutrální, aby se posílila konkurenceschopnost ekonomiky tím, že se sníží daňové zatížení práce a zvýší váha daní ze spotřeby.

Vzhledem k vysoké úrovni veřejného dluhu a napětí na finančních trzích mohly maďarské orgány podpořit hospodářské oživení pouze opatřeními, jež neměla dopad na rozpočet. V souladu se strategií ústupu od angažovanosti státu prosazovanou Radou, za účelem nápravy nadměrného schodku do roku 2011 a také s ohledem na vysoký poměr veřejného dluhu k HDP se plánuje, že restriktivní orientace fiskální politiky bude trvat i v období 2010–2011.

| (6) | Rozpočtovým cílem pro rok 2010 je podle programu schodek ve výši 3,8 % HDP, v souladu s doporučením Rady ze dne 7. července 2009 podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES a s rozpočtem na rok 2010 přijatým dne 30. listopadu 2009. Podle projekcí programu se příjmy v nominálním vyjádření v roce 2010 stabilizují, což značí jak další pokles v reálném vyjádření, tak snížení poměru příjmů k HDP (ze 45,9 % v roce 2009 na 45 % v roce 2010). Pokračující rozšiřování záporné mezery výstupu spolu s důsledky struktury růstu, které souvisejí s rostoucí vahou čistého vývozu v hospodářství a s průvodním snižováním podílu domácí poptávky, do značné míry vysvětlují pokles poměru příjmů k HDP. Za účelem vyrovnání poklesu poměru příjmů k HDP a zároveň za účelem zlepšení rozpočtového salda program usiluje o snížení poměru výdajů k HDP (ze 49,8 % v roce 2009 na 48,8 % v roce 2010). Spoléhá se přitom především na strukturální reformy a zvláštní úsporná opatření (včetně oblastí důchodového systému, sociálních dávek, mezd ve veřejné sféře a transferů pro místní správu a pro dálkovou veřejnou dopravu) ve výši 2 % HDP, která byla přijata v roce 2009 a mají dopad na rozpočet v roce 2010. Přestože by tato opatření měla v roce 2010 celkem přesáhnout 2 procentní body HDP, očekává se, že se strukturální schodek přepočítaný útvary Komise v souladu se společně schválenou metodikou na základě údajů obsažených v programech zlepší o méně než 1⁄4 procentního bodu HDP. Provedení značné části úsporných opatření bylo nutné, aby se vyrovnal stoupající trend některých výdajů. Navíc se očekává, že poměr příjmů k HDP poklesne více, než kdyby byl založen na standardních elasticitách, a to jednak vzhledem k povaze opatření pro přerozdělení daní v roce 2010, která mírně zvyšují schodek, a jednak vzhledem k nákupu tabákových kolků v předstihu před zvýšením spotřební daně v roce 2010. |
| --- | --- |

(6)

Rozpočtovým cílem pro rok 2010 je podle programu schodek ve výši 3,8 % HDP, v souladu s doporučením Rady ze dne 7. července 2009 podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES a s rozpočtem na rok 2010 přijatým dne 30. listopadu 2009. Podle projekcí programu se příjmy v nominálním vyjádření v roce 2010 stabilizují, což značí jak další pokles v reálném vyjádření, tak snížení poměru příjmů k HDP (ze 45,9 % v roce 2009 na 45 % v roce 2010). Pokračující rozšiřování záporné mezery výstupu spolu s důsledky struktury růstu, které souvisejí s rostoucí vahou čistého vývozu v hospodářství a s průvodním snižováním podílu domácí poptávky, do značné míry vysvětlují pokles poměru příjmů k HDP. Za účelem vyrovnání poklesu poměru příjmů k HDP a zároveň za účelem zlepšení rozpočtového salda program usiluje o snížení poměru výdajů k HDP (ze 49,8 % v roce 2009 na 48,8 % v roce 2010). Spoléhá se přitom především na strukturální reformy a zvláštní úsporná opatření (včetně oblastí důchodového systému, sociálních dávek, mezd ve veřejné sféře a transferů pro místní správu a pro dálkovou veřejnou dopravu) ve výši 2 % HDP, která byla přijata v roce 2009 a mají dopad na rozpočet v roce 2010. Přestože by tato opatření měla v roce 2010 celkem přesáhnout 2 procentní body HDP, očekává se, že se strukturální schodek přepočítaný útvary Komise v souladu se společně schválenou metodikou na základě údajů obsažených v programech zlepší o méně než 1⁄4 procentního bodu HDP. Provedení značné části úsporných opatření bylo nutné, aby se vyrovnal stoupající trend některých výdajů. Navíc se očekává, že poměr příjmů k HDP poklesne více, než kdyby byl založen na standardních elasticitách, a to jednak vzhledem k povaze opatření pro přerozdělení daní v roce 2010, která mírně zvyšují schodek, a jednak vzhledem k nákupu tabákových kolků v předstihu před zvýšením spotřební daně v roce 2010.

| (7) | Hlavním cílem střednědobé strategie programu je snížit schodek veřejných financí z 3,8 % HDP v roce 2010 na méně než 3 % HDP v roce 2011 (2,8 %) a dále na 2,5 % v roce 2012. Cílové schodky představují v přepočtu strukturální schodky ve výši 11⁄2 % HDP pro rok 2011 a 21⁄2 % HDP pro rok 2012. To znamená, že se předpokládá, že po strukturálním zlepšení ve výši přibližně 3 procentních bodů HDP v roce 2009 bude následovat zlepšení ve výši 0,1 % HDP v období 2010–2011 (ve srovnání s 1 % zhoršením podle prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2009). V roce 2012 by se strukturální saldo dokonce zhoršilo o 1 % HDP. Pokud jde o rok 2011, očekává se, že i přes hospodářské oživení bude poměr příjmů k HDP dále klesat, a to s ohledem na i) rostoucí váhu čistého vývozu, která znamená, že je obtížnější z růstu získat další daně, ii) opožděný dopad hospodářského poklesu a iii) snížení celkového daňového zatížení souvisejícího s daní z příjmu fyzických osob od roku 2011 přijaté v roce 2009. Zrychlením absorpce finančních prostředků EU může být tento vývoj kompenzován jen částečně, což vede k celkovému poklesu poměru příjmů k HDP o 0,8 % HDP. Konvergenční program obecně vyjmenovává několik možných opatření na straně výdajů, která by mohla více než vyrovnat propad poměru příjmů k HDP, a tím zajistit schodek ve výši 2,8 % HDP. Týkají se především dalšího snížení reálných mezd ve veřejném sektoru, dalšího snižování sociálních dávek v reálném vyjádření a důsledné ukázněnosti při řízení jednotlivých rozpočtových kapitol. Hlavní část těchto opatření však dosud nebyla podrobně vymezena. Střednědobým cílem je strukturální saldo ve výši – 1,5 % HDP, které vzhledem k nejnovějším projekcím a úrovním dluhu odráží cíle paktu. Cílem programu je splnit střednědobý cíl v roce 2011, přičemž se předpokládá, že podle strukturálního salda přepočteného útvary Komise podle společně dohodnuté metodiky a vzhledem k významné mezeře výstupu, se kterou projekce pro roky 2010 a 2011 počítají, ho dosaženo bude již v roce 2010 a v roce 2011 bude udržen. Pro udržení střednědobého cíle v roce 2011 a k zamezení strukturálního zhoršení v roce 2012 by však bylo třeba vyvinout další konsolidační úsilí. Lépe vymezena by měla být rovněž opatření, o která se opírá cíl pro rok 2012. |
| --- | --- |

(7)

Hlavním cílem střednědobé strategie programu je snížit schodek veřejných financí z 3,8 % HDP v roce 2010 na méně než 3 % HDP v roce 2011 (2,8 %) a dále na 2,5 % v roce 2012. Cílové schodky představují v přepočtu strukturální schodky ve výši 11⁄2 % HDP pro rok 2011 a 21⁄2 % HDP pro rok 2012. To znamená, že se předpokládá, že po strukturálním zlepšení ve výši přibližně 3 procentních bodů HDP v roce 2009 bude následovat zlepšení ve výši 0,1 % HDP v období 2010–2011 (ve srovnání s 1 % zhoršením podle prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2009). V roce 2012 by se strukturální saldo dokonce zhoršilo o 1 % HDP. Pokud jde o rok 2011, očekává se, že i přes hospodářské oživení bude poměr příjmů k HDP dále klesat, a to s ohledem na i) rostoucí váhu čistého vývozu, která znamená, že je obtížnější z růstu získat další daně, ii) opožděný dopad hospodářského poklesu a iii) snížení celkového daňového zatížení souvisejícího s daní z příjmu fyzických osob od roku 2011 přijaté v roce 2009. Zrychlením absorpce finančních prostředků EU může být tento vývoj kompenzován jen částečně, což vede k celkovému poklesu poměru příjmů k HDP o 0,8 % HDP. Konvergenční program obecně vyjmenovává několik možných opatření na straně výdajů, která by mohla více než vyrovnat propad poměru příjmů k HDP, a tím zajistit schodek ve výši 2,8 % HDP. Týkají se především dalšího snížení reálných mezd ve veřejném sektoru, dalšího snižování sociálních dávek v reálném vyjádření a důsledné ukázněnosti při řízení jednotlivých rozpočtových kapitol. Hlavní část těchto opatření však dosud nebyla podrobně vymezena. Střednědobým cílem je strukturální saldo ve výši – 1,5 % HDP, které vzhledem k nejnovějším projekcím a úrovním dluhu odráží cíle paktu. Cílem programu je splnit střednědobý cíl v roce 2011, přičemž se předpokládá, že podle strukturálního salda přepočteného útvary Komise podle společně dohodnuté metodiky a vzhledem k významné mezeře výstupu, se kterou projekce pro roky 2010 a 2011 počítají, ho dosaženo bude již v roce 2010 a v roce 2011 bude udržen. Pro udržení střednědobého cíle v roce 2011 a k zamezení strukturálního zhoršení v roce 2012 by však bylo třeba vyvinout další konsolidační úsilí. Lépe vymezena by měla být rovněž opatření, o která se opírá cíl pro rok 2012.

| (8) | Je možné, že rozpočtové výsledky budou horší, než program předpokládá. Příjmy by v roce 2010 mohly být o 1⁄4 % HDP nižší, než se předpokládá, zejména proto, že kvůli dřívější uzávěrce program nezohlednil rozhodnutí Ústavního soudu, kterým se odvolává parlamentem přijatá daň z nemovitostí na základě hodnoty. Očekává se několik překročení na straně výdajů způsobených náklady souvisejícími s opětovným převodem letecké společnosti MALEV do vlastnictví státu a se skutečností, že plánované snížení dotací systému dálkové veřejné dopravy není plně podpořeno strukturálními opatřeními. Program rovněž počítá s dodatečnými úsporami v rozpočtových kapitolách kvůli nedávno zavedenému systému pokladníků, ty však nejsou zajištěny, neboť nejsou podpořeny konkrétními opatřeními. A konečně jednorázový příjem ve výši 1⁄4 % HDP v roce 2010 z převodu způsobilých zaměstnanců a důchodců ze soukromého pilíře do veřejného důchodového systému je stále ještě potřeba potvrdit v rámci postupu oznamování. Na druhé straně existují rozpočtové rezervy ve výši přibližně 1⁄2 % HDP, které by bylo možné zmrazit, a škrty pohotovostních výdajů ve výši 0,2 % HDP, které by mohly kompenzovat nepříznivý vývoj. Co se týče roků 2011 a 2012, lze navíc ke změně ve srovnávací základně (včetně zrušení daně z nemovitostí) očekávat nekázeň v dodržování programu jak na straně příjmů, tak na straně výdajů. Rychlost hospodářského oživení a podíl výdajů na soukromou spotřebu v roce 2011 a v dalších letech je v programu mírně optimističtější než v projekcích útvarů Komise, což znamená, že daňové příjmy mohou být v programu mírně nadhodnocené. Pokud jde o výdaje, hlavní část úsporných opatření plánovaných v programu za účelem vyvážení pokračujícího poklesu poměru příjmů k HDP dosud nebyla podpořena konkrétními rozhodnutími. Program navíc nezohledňuje ztráty centrální banky, které by podle očekávání na základě současných odhadů měly vést ke zvýšení schodku o 0,1–0,2 % HDP v roce 2011 a 0,3–0,4 % HDP v roce 2012.
  Výdaje by konečně mohly být vyšší také kvůli ztrátám státem vlastněných společností. Zároveň činí rozpočtové rezervy pro vyrovnání nekázně pouze přibližně 0,2 % HDP v roce 2011 a 0,4 % HDP v roce 2012 oproti 0,8 % HDP v roce 2010. Ačkoli bylo v posledních letech cílových rozpočtových schodků dosaženo, rizika v souvislosti s dosavadními výsledky Maďarska, kdy v předchozích letech došlo k významné nekázni, jsou přinejlepším neutrální povahy. Existuje zde tudíž značné riziko, že výsledné schodky budou horší, než se plánuje v programu. |
| --- | --- |

(8)

Je možné, že rozpočtové výsledky budou horší, než program předpokládá. Příjmy by v roce 2010 mohly být o 1⁄4 % HDP nižší, než se předpokládá, zejména proto, že kvůli dřívější uzávěrce program nezohlednil rozhodnutí Ústavního soudu, kterým se odvolává parlamentem přijatá daň z nemovitostí na základě hodnoty. Očekává se několik překročení na straně výdajů způsobených náklady souvisejícími s opětovným převodem letecké společnosti MALEV do vlastnictví státu a se skutečností, že plánované snížení dotací systému dálkové veřejné dopravy není plně podpořeno strukturálními opatřeními. Program rovněž počítá s dodatečnými úsporami v rozpočtových kapitolách kvůli nedávno zavedenému systému pokladníků, ty však nejsou zajištěny, neboť nejsou podpořeny konkrétními opatřeními. A konečně jednorázový příjem ve výši 1⁄4 % HDP v roce 2010 z převodu způsobilých zaměstnanců a důchodců ze soukromého pilíře do veřejného důchodového systému je stále ještě potřeba potvrdit v rámci postupu oznamování. Na druhé straně existují rozpočtové rezervy ve výši přibližně 1⁄2 % HDP, které by bylo možné zmrazit, a škrty pohotovostních výdajů ve výši 0,2 % HDP, které by mohly kompenzovat nepříznivý vývoj. Co se týče roků 2011 a 2012, lze navíc ke změně ve srovnávací základně (včetně zrušení daně z nemovitostí) očekávat nekázeň v dodržování programu jak na straně příjmů, tak na straně výdajů. Rychlost hospodářského oživení a podíl výdajů na soukromou spotřebu v roce 2011 a v dalších letech je v programu mírně optimističtější než v projekcích útvarů Komise, což znamená, že daňové příjmy mohou být v programu mírně nadhodnocené. Pokud jde o výdaje, hlavní část úsporných opatření plánovaných v programu za účelem vyvážení pokračujícího poklesu poměru příjmů k HDP dosud nebyla podpořena konkrétními rozhodnutími. Program navíc nezohledňuje ztráty centrální banky, které by podle očekávání na základě současných odhadů měly vést ke zvýšení schodku o 0,1–0,2 % HDP v roce 2011 a 0,3–0,4 % HDP v roce 2012.

Výdaje by konečně mohly být vyšší také kvůli ztrátám státem vlastněných společností. Zároveň činí rozpočtové rezervy pro vyrovnání nekázně pouze přibližně 0,2 % HDP v roce 2011 a 0,4 % HDP v roce 2012 oproti 0,8 % HDP v roce 2010. Ačkoli bylo v posledních letech cílových rozpočtových schodků dosaženo, rizika v souvislosti s dosavadními výsledky Maďarska, kdy v předchozích letech došlo k významné nekázni, jsou přinejlepším neutrální povahy. Existuje zde tudíž značné riziko, že výsledné schodky budou horší, než se plánuje v programu.

| (9) | Hrubý veřejný dluh se odhaduje na 78 % HDP v roce 2009, což znamená nárůst oproti přibližně 73 % HDP v předchozím roce. Toto zvýšení se vysvětluje schodkem veřejných financí a záporným růstem nominálního HDP. Podle projekcí programu zůstane poměr dluhu k HDP v průběhu celého programového období nad referenční hodnotou stanovenou ve Smlouvě. V roce 2010 se očekává jeho další růst na 79 % HDP a poté má začít klesat na 77 % HDP v roce 2011 a 731⁄2 % HDP v roce 2012. Hlavními faktory, které za tímto pozitivním vývojem stojí, jsou očekávané zlepšení makroekonomických podmínek a počátek odepisování mezinárodní hospodářské pomoci od roku 2011. Vzhledem k negativním rizikům pro rozpočtové cíle a k možným změnám vnitřní dynamiky dluhu by vývoj míry zadlužení mohl být zejména od roku 2011 podstatně méně příznivý, než jak očekává program. Od roku 2010 se míra zadlužení dostatečně snižuje směrem k referenční hodnotě. |
| --- | --- |

(9)

Hrubý veřejný dluh se odhaduje na 78 % HDP v roce 2009, což znamená nárůst oproti přibližně 73 % HDP v předchozím roce. Toto zvýšení se vysvětluje schodkem veřejných financí a záporným růstem nominálního HDP. Podle projekcí programu zůstane poměr dluhu k HDP v průběhu celého programového období nad referenční hodnotou stanovenou ve Smlouvě. V roce 2010 se očekává jeho další růst na 79 % HDP a poté má začít klesat na 77 % HDP v roce 2011 a 731⁄2 % HDP v roce 2012. Hlavními faktory, které za tímto pozitivním vývojem stojí, jsou očekávané zlepšení makroekonomických podmínek a počátek odepisování mezinárodní hospodářské pomoci od roku 2011. Vzhledem k negativním rizikům pro rozpočtové cíle a k možným změnám vnitřní dynamiky dluhu by vývoj míry zadlužení mohl být zejména od roku 2011 podstatně méně příznivý, než jak očekává program. Od roku 2010 se míra zadlužení dostatečně snižuje směrem k referenční hodnotě.

| (10) | Střednědobé projekce vývoje dluhu do roku 2020, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude vracet na hodnoty projektované před krizí pouze postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, ukazují, že by rozpočtový vývoj předpokládaný v programu, pokud by byl naplněn v současné podobě, nebyl pro stabilizaci poměru dluhu k HDP do roku 2020 dostačující. |
| --- | --- |

(10)

Střednědobé projekce vývoje dluhu do roku 2020, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude vracet na hodnoty projektované před krizí pouze postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, ukazují, že by rozpočtový vývoj předpokládaný v programu, pokud by byl naplněn v současné podobě, nebyl pro stabilizaci poměru dluhu k HDP do roku 2020 dostačující.

| (11) | Odhaduje se, že důchodová reforma provedená v roce 2009 sníží budoucí nárůst výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva, který se po této reformě očekává jednoznačně nižší, než činí průměr EU. Podle odhadů programu se rozpočtová pozice v roce 2009 oproti výchozí pozici předchozího programu zlepšila. Rozpočtový dopad stárnutí obyvatelstva na mezeru udržitelnosti tak byl z velké části zmírněn. Zajištěním vyšších primárních přebytků ve střednědobém horizontu a důsledným provedením důchodové reformy, které již program předpokládá, se zmírní rizika pro dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, která byla ve zprávě Komise o udržitelnosti z roku 2009 (2) hodnocena jako středně vysoká. Po validaci projekcí vycházejících z důchodových reforem uskutečněných v roce 2009, kterou v únoru roku 2010 provedl Výbor pro hospodářskou politiku, aktualizované výpočty týkající se udržitelnosti naznačují, že riziko ohrožující udržitelnost je nízké. |
| --- | --- |

(11)

Odhaduje se, že důchodová reforma provedená v roce 2009 sníží budoucí nárůst výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva, který se po této reformě očekává jednoznačně nižší, než činí průměr EU. Podle odhadů programu se rozpočtová pozice v roce 2009 oproti výchozí pozici předchozího programu zlepšila. Rozpočtový dopad stárnutí obyvatelstva na mezeru udržitelnosti tak byl z velké části zmírněn. Zajištěním vyšších primárních přebytků ve střednědobém horizontu a důsledným provedením důchodové reformy, které již program předpokládá, se zmírní rizika pro dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, která byla ve zprávě Komise o udržitelnosti z roku 2009 (2) hodnocena jako středně vysoká. Po validaci projekcí vycházejících z důchodových reforem uskutečněných v roce 2009, kterou v únoru roku 2010 provedl Výbor pro hospodářskou politiku, aktualizované výpočty týkající se udržitelnosti naznačují, že riziko ohrožující udržitelnost je nízké.

| (12) | Pokud jde o institucionální prvky veřejných financí, jedním z nejdůležitějších nedávných pokroků je provedení nového fiskálního rámce, který se zakládá na zákoně o fiskální odpovědnosti a na změně ústavního zákona přijaté v listopadu roku 2008. Celkově se očekává, že nový fiskální rámec přispěje ke zlepšení transparentnosti a udržitelnosti veřejných financí. Zákon o fiskální odpovědnosti stanoví, že obecně by stanovení budoucích primárních sald ve střednědobém rámci mělo být v souladu s pravidlem reálného dluhu. Na základě zákona o fiskální odpovědnosti byla zřízena nezávislá rada pro fiskální záležitosti, která již zahájila činnost. Rozpočet na rok 2010 byl již z velké části připraven v souladu s novým fiskálním rámcem a rozpočet na rok 2011 již bude muset být plně v souladu se všemi prvky fiskálního rámce. Co se týče rozpočtového rámce, dalším klíčovým posunem je přijetí zákona o právním postavení a finančním řízení rozpočtových institucí parlamentem v prosinci roku 2009. Nové právní předpisy doplňují stávající pravidla o několik nových prvků, včetně podrobných pravidel pro provozní a finanční řízení různých rozpočtových institucí, a poskytují jednotný rámec pro využívání jak maďarských finančních prostředků, tak finančních prostředků EU. Na posouzení účinnosti nového rámce z hlediska zajištění lepšího plnění rozpočtu a zdravé fiskální politiky je však příliš brzy. |
| --- | --- |

(12)

Pokud jde o institucionální prvky veřejných financí, jedním z nejdůležitějších nedávných pokroků je provedení nového fiskálního rámce, který se zakládá na zákoně o fiskální odpovědnosti a na změně ústavního zákona přijaté v listopadu roku 2008. Celkově se očekává, že nový fiskální rámec přispěje ke zlepšení transparentnosti a udržitelnosti veřejných financí. Zákon o fiskální odpovědnosti stanoví, že obecně by stanovení budoucích primárních sald ve střednědobém rámci mělo být v souladu s pravidlem reálného dluhu. Na základě zákona o fiskální odpovědnosti byla zřízena nezávislá rada pro fiskální záležitosti, která již zahájila činnost. Rozpočet na rok 2010 byl již z velké části připraven v souladu s novým fiskálním rámcem a rozpočet na rok 2011 již bude muset být plně v souladu se všemi prvky fiskálního rámce. Co se týče rozpočtového rámce, dalším klíčovým posunem je přijetí zákona o právním postavení a finančním řízení rozpočtových institucí parlamentem v prosinci roku 2009. Nové právní předpisy doplňují stávající pravidla o několik nových prvků, včetně podrobných pravidel pro provozní a finanční řízení různých rozpočtových institucí, a poskytují jednotný rámec pro využívání jak maďarských finančních prostředků, tak finančních prostředků EU. Na posouzení účinnosti nového rámce z hlediska zajištění lepšího plnění rozpočtu a zdravé fiskální politiky je však příliš brzy.

| (13) | Pro Maďarsko je typické vysoké celkové daňové zatížení spolu s vysokými veřejnými výdaji. Vláda učinila několik opatření pro reformu daňového systému, většinou neutrálních z hlediska rozpočtu, jejichž cílem bylo posílit konkurenceschopnost ekonomiky tím, že se daňové zatížení práce přenese na daně ze spotřeby. Nedávná rozhodnutí Ústavního soudu a snížení daně z příjmů plánované v roce 2011 nicméně znamenají nižší příjmy, které nebyly dosud do opatření zahrnuty, ačkoli také nelze vyloučit přepracování podoby daně z nemovitostí. Na straně výdajů překročilo tempo růstu primárních výdajů nominální růst HDP v období 2000–2009. Předpokládaný nárůst veřejných výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva představuje pro snížení veřejných výdajů náročný úkol. Předchozí reformy důchodového systému, zejména reforma z května roku 2009, měly vést k pomalejšímu růstu nákladů na důchody a také měly podpořit nabídku práce, čímž by se podpořil potenciální růst. V budoucnosti by zvýšení zákonného věku pro odchod do důchodu v souladu se střední délkou života napomohlo zvýšit kvalitu veřejných financí. Snížení velikosti státní správy a zvýšení účinnosti veřejné správy, např. v oblasti školství a zdravotnictví, by rovněž mohlo vést ke značnému zvýšení blahobytu a do budoucna by mohlo i vytvořit prostor pro další snížení daňového zatížení práce. |
| --- | --- |

(13)

Pro Maďarsko je typické vysoké celkové daňové zatížení spolu s vysokými veřejnými výdaji. Vláda učinila několik opatření pro reformu daňového systému, většinou neutrálních z hlediska rozpočtu, jejichž cílem bylo posílit konkurenceschopnost ekonomiky tím, že se daňové zatížení práce přenese na daně ze spotřeby. Nedávná rozhodnutí Ústavního soudu a snížení daně z příjmů plánované v roce 2011 nicméně znamenají nižší příjmy, které nebyly dosud do opatření zahrnuty, ačkoli také nelze vyloučit přepracování podoby daně z nemovitostí. Na straně výdajů překročilo tempo růstu primárních výdajů nominální růst HDP v období 2000–2009. Předpokládaný nárůst veřejných výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva představuje pro snížení veřejných výdajů náročný úkol. Předchozí reformy důchodového systému, zejména reforma z května roku 2009, měly vést k pomalejšímu růstu nákladů na důchody a také měly podpořit nabídku práce, čímž by se podpořil potenciální růst. V budoucnosti by zvýšení zákonného věku pro odchod do důchodu v souladu se střední délkou života napomohlo zvýšit kvalitu veřejných financí. Snížení velikosti státní správy a zvýšení účinnosti veřejné správy, např. v oblasti školství a zdravotnictví, by rovněž mohlo vést ke značnému zvýšení blahobytu a do budoucna by mohlo i vytvořit prostor pro další snížení daňového zatížení práce.

| (14) | Celkově se rozpočtová strategie v roce 2010 stanovená v programu zdá být v podstatě v souladu s doporučeními Rady podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES, neboť značná rizika související s výsledkem jsou alespoň částečně vyrovnána možností zmrazit rozpočtové rezervy a přijmout škrty pohotovostních výdajů. Při zohlednění rizik je možné, že od roku 2011 nebude rozpočtová strategie v souladu s doporučeními Rady, a kumulované strukturální úsilí ve výši 0,5 % HDP v období 2010–2011 dosud není zajištěno. Zejména jde o to, že úsporná opatření na straně výdajů, o která se opírá cíl pro rok 2011, jsou vymezena pouze částečně a nebyla dosud přijata a pro rok 2012 nejsou vymezena vůbec.
  Dále se může ukázat, že prognóza daňových příjmů je pro oba roky nadhodnocená. Zároveň jsou rozpočtové rezervy ve srovnání s rokem 2010 poměrně omezené, což naznačuje, že výsledný schodek může být výrazně horší a že nemusí dojít k včasnému odstranění nadměrného schodku, jestliže nebudou přijata další konsolidační opatření. S ohledem na tato rizika spjatá s rozpočtovými cíli nemusí být strategie dostatečná ani k zajištění toho, aby byl poměr hrubého veřejného dluhu k HDP uveden na stabilní sestupnou cestu. Aby mohla strategie reagovat na tato rizika a napravit v roce 2012 expanzivní orientaci politiky, jež není v souladu s paktem, musí být od roku 2011 podpořena plně vymezenými opatřeními a úsilí o konsolidaci musí být posíleno, zejména v pozdějších letech programu. |
| --- | --- |

(14)

Celkově se rozpočtová strategie v roce 2010 stanovená v programu zdá být v podstatě v souladu s doporučeními Rady podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES, neboť značná rizika související s výsledkem jsou alespoň částečně vyrovnána možností zmrazit rozpočtové rezervy a přijmout škrty pohotovostních výdajů. Při zohlednění rizik je možné, že od roku 2011 nebude rozpočtová strategie v souladu s doporučeními Rady, a kumulované strukturální úsilí ve výši 0,5 % HDP v období 2010–2011 dosud není zajištěno. Zejména jde o to, že úsporná opatření na straně výdajů, o která se opírá cíl pro rok 2011, jsou vymezena pouze částečně a nebyla dosud přijata a pro rok 2012 nejsou vymezena vůbec.

Dále se může ukázat, že prognóza daňových příjmů je pro oba roky nadhodnocená. Zároveň jsou rozpočtové rezervy ve srovnání s rokem 2010 poměrně omezené, což naznačuje, že výsledný schodek může být výrazně horší a že nemusí dojít k včasnému odstranění nadměrného schodku, jestliže nebudou přijata další konsolidační opatření. S ohledem na tato rizika spjatá s rozpočtovými cíli nemusí být strategie dostatečná ani k zajištění toho, aby byl poměr hrubého veřejného dluhu k HDP uveden na stabilní sestupnou cestu. Aby mohla strategie reagovat na tato rizika a napravit v roce 2012 expanzivní orientaci politiky, jež není v souladu s paktem, musí být od roku 2011 podpořena plně vymezenými opatřeními a úsilí o konsolidaci musí být posíleno, zejména v pozdějších letech programu.

| (15) | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, vykazuje dotčený program určité nedostatky jak u povinných, tak u nepovinných údajů (3). Ve svých doporučeních podle čl. 104 odst. 7 ze dne 7. července 2009 s cílem odstranit nadměrný schodek Rada Maďarsko také vyzvala, aby informovalo o pokroku učiněném při provádění doporučení Rady v samostatné kapitole aktualizací konvergenčního programu. Maďarsko se tímto doporučením řídilo. |
| --- | --- |

(15)

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, vykazuje dotčený program určité nedostatky jak u povinných, tak u nepovinných údajů (3). Ve svých doporučeních podle čl. 104 odst. 7 ze dne 7. července 2009 s cílem odstranit nadměrný schodek Rada Maďarsko také vyzvala, aby informovalo o pokroku učiněném při provádění doporučení Rady v samostatné kapitole aktualizací konvergenčního programu. Maďarsko se tímto doporučením řídilo.

Celkově lze shrnout, že navzdory prudkému hospodářskému poklesu v roce 2009 v souvislosti s finanční krizí byl schodek rozpočtu stabilizován. Po silně restriktivní orientaci fiskální politiky v roce 2009 i ve dvou předcházejících letech přechází orientace rozpočtové politiky v Maďarsku v letech 2010 a 2011 na obecně neutrální a v roce 2012 na expanzivní. To by podle programu mělo vést k nápravě nadměrného schodku do roku 2011 a k dosažení střednědobého cíle. Očekává se, že poměr hrubého veřejného dluhu k HDP bude až do roku 2010 dále stoupat a v roce 2011 začne opět klesat a uvede dluh zpět na sestupnou cestu.

Rozpočtový postup však plánuje pouze drobné strukturální zlepšení v roce 2010, žádná zlepšení v roce 2011 a zhoršení v roce 2012. Tento postup je navíc vystaven značným rizikům poklesu, zejména v pozdějších letech programu. Zrušení daně z nemovitostí a rizika poklesu související zejména s dodatečnými finančními potřebami veřejné dopravy by mohla být v roce 2010 do určité míry kompenzována zmrazením rozpočtových rezerv a škrty pohotovostních výdajů ve výši 0,2 % HDP. Pokud jde o pozdější roky programu, souvisejí rizika se skutečností, že makroekonomický scénář předložený v programu je mírně příznivý a že hlavní část opatření, na nichž je rozpočtový postup založen, není vymezena a nebyla dosud přijata. S ohledem na výše uvedené tak náprava nadměrného schodku v roce 2011 v souladu s doporučením ze dne 7. července 2009 podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES a následná další konsolidace není zajištěna a od roku 2011 bude třeba vymezit úsporná opatření a posílit úsilí o konsolidaci. Program představuje hlavní prvky nového fiskálního rámce, je však třeba zajistit jeho zesílené dodržování.

S ohledem na výše uvedené posouzení a s ohledem na doporučení podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES ze dne 7. července 2009 se Maďarsko vyzývá, aby:

| i) | zajistilo, že bude dosaženo cílového schodku pro rok 2010 ve výši 3,8 % HDP, a to prostřednictvím přísné kontroly výdajů a v případě potřeby i možným zmrazením rozpočtových rezerv a provedením škrtů pohotovostních výdajů; |
| --- | --- |

i)

zajistilo, že bude dosaženo cílového schodku pro rok 2010 ve výši 3,8 % HDP, a to prostřednictvím přísné kontroly výdajů a v případě potřeby i možným zmrazením rozpočtových rezerv a provedením škrtů pohotovostních výdajů;

| ii) | vymezilo opatření, na nichž jsou postaveny rozpočtové cíle od roku 2011, a bylo připraveno posílit fiskální úsilí v případě, že by se naplnila rizika související se skutečností, že scénář obsažený v programu je optimističtější než scénář podporující doporučení podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES, aby se zajistilo, že v roce 2011 schodek klesne pod 3 % HDP; a aby významně posílilo strategii pro rok 2012, aby se zajistila korekce směrem ke střednědobému cíli v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu; |
| --- | --- |

ii)

vymezilo opatření, na nichž jsou postaveny rozpočtové cíle od roku 2011, a bylo připraveno posílit fiskální úsilí v případě, že by se naplnila rizika související se skutečností, že scénář obsažený v programu je optimističtější než scénář podporující doporučení podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES, aby se zajistilo, že v roce 2011 schodek klesne pod 3 % HDP; a aby významně posílilo strategii pro rok 2012, aby se zajistila korekce směrem ke střednědobému cíli v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu;

| iii) | zlepšilo kvalitu veřejných financí tím, že pro rok 2011 sestaví a přijme rozpočet, který bude plně v souladu s fiskálním rámcem, že prostřednictvím další reformy veřejné správy podpoří omezování výdajů a že bude prostřednictvím strukturálních reforem řešit situaci ztrátových podniků. |
| --- | --- |

iii)

zlepšilo kvalitu veřejných financí tím, že pro rok 2011 sestaví a přijme rozpočet, který bude plně v souladu s fiskálním rámcem, že prostřednictvím další reformy veřejné správy podpoří omezování výdajů a že bude prostřednictvím strukturálních reforem řešit situaci ztrátových podniků.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | KP led. 2010 | 0,6 | –6,7 | –0,3 | 3,7 | 3,8 |
| KOM list. 2009 | 0,6 | –6,5 | –0,5 | 3,1 | neuv. |
| KP pros. 2008 | 1,3 | –0,9 | 1,6 | 2,5 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | KP led. 2010 | 6,1 | 4,2 | 4,1 | 2,3 | 2,6 |
| KOM list. 2009 | 6,0 | 4,3 | 4,0 | 2,5 | neuv. |
| KP pros. 2008 | 6,2 | 4,5 | 3,2 | 3,0 | neuv. |
| Mezera výstupu (4)

  (% potenciálního HDP) | KP led. 2010 | 2,6 | –4,8 | –5,6 | –2,8 | –0,1 |
| KOM list. 2009 (5) | 2,9 | –4,0 | –4,7 | –2,0 | neuv. |
| KP pros. 2008 | 2,3 | –0,1 | 0,4 | neuv. | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (% HDP) | KP led. 2010 | –6,2 | 2,2 | 1,6 | 1,5 | 1,4 |
| KOM list. 2009 | –5,6 | 0,5 | 0,3 | 0,4 | neuv. |
| KP pros. 2008 | –5,1 | –3,7 | –2,5 | –1,6 | neuv. |
| Veřejné příjmy
  (% HDP) | KP led. 2010 | 45,5 | 45,9 | 45,0 | 44,2 | 43,3 |
| KOM list. 2009 | 45,5 | 45,9 | 45,1 | 45,1 | neuv. |
| KP pros. 2008 | 45,2 | 45,8 | 46,0 | 45,8 | neuv. |
| Veřejné výdaje
  (% HDP) | KP led. 2010 | 49,3 | 49,8 | 48,8 | 47,0 | 45,8 |
| KOM list. 2009 | 49,3 | 50,0 | 49,4 | 49,0 | neuv. |
| KP pros. 2008 | 48,6 | 48,4 | 48,5 | 48,0 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | KP led. 2010 | –3,8 | –3,9 | –3,8 | –2,8 | –2,5 |
| KOM list. 2009 | –3,8 | –4,1 | –4,2 | –3,9 | neuv. |
| KP pros. 2008 | –3,4 | –2,6 | –2,5 | –2,2 | neuv. |
| Primární saldo
  (% HDP) | KP led. 2010 | 0,4 | 0,5 | 0,5 | 1,0 | 1,2 |
| KOM list. 2009 | 0,4 | 0,2 | –0,1 | –0,2 | neuv. |
| KP pros. 2008 | 0,6 | 1,9 | 2,0 | 2,2 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (4)

  (% HDP) | KP led. 2010 | –5,0 | –1,7 | –1,3 | –1,5 | –2,5 |
| KOM list. 2009 | –5,1 | –2,2 | –2,1 | –3,0 | neuv. |
| KP pros. 2008 | –4,3 | –2,8 | –3,2 | neuv. | neuv. |
| Strukturální saldo (6)

  (% HDP) | KP led. 2010 | –4,6 | –1,6 | –1,5 | –1,5 | –2,5 |
| KOM list. 2009 | –4,8 | –2,1 | –2,1 | –3,0 | neuv. |
| KP pros. 2008 | –4,0 | –2,8 | –3,2 | neuv. | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | KP led. 2010 | 72,9 | 78,0 | 79,0 | 76,9 | 73,6 |
| KOM list. 2009 | 72,9 | 79,1 | 79,8 | 79,1 | neuv. |
| KP pros. 2008 | 71,1 | 72,5 | 72,2 | 69,0 | neuv. |
| Konvergenční program (KP); prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2008

2009

2010

2011

2012

Reálný HDP

(změna v %)

KP led. 2010

0,6

–6,7

–0,3

3,7

3,8

KOM list. 2009

0,6

–6,5

–0,5

3,1

neuv.

KP pros. 2008

1,3

–0,9

1,6

2,5

neuv.

Inflace HISC

(%)

KP led. 2010

6,1

4,2

4,1

2,3

2,6

KOM list. 2009

6,0

4,3

4,0

2,5

neuv.

KP pros. 2008

6,2

4,5

3,2

3,0

neuv.

Mezera výstupu (4)

(% potenciálního HDP)

KP led. 2010

2,6

–4,8

–5,6

–2,8

–0,1

KOM list. 2009 (5)

2,9

–4,0

–4,7

–2,0

neuv.

KP pros. 2008

2,3

–0,1

0,4

neuv.

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(% HDP)

KP led. 2010

–6,2

2,2

1,6

1,5

1,4

KOM list. 2009

–5,6

0,5

0,3

0,4

neuv.

KP pros. 2008

–5,1

–3,7

–2,5

–1,6

neuv.

Veřejné příjmy

(% HDP)

KP led. 2010

45,5

45,9

45,0

44,2

43,3

KOM list. 2009

45,5

45,9

45,1

45,1

neuv.

KP pros. 2008

45,2

45,8

46,0

45,8

neuv.

Veřejné výdaje

(% HDP)

KP led. 2010

49,3

49,8

48,8

47,0

45,8

KOM list. 2009

49,3

50,0

49,4

49,0

neuv.

KP pros. 2008

48,6

48,4

48,5

48,0

neuv.

Saldo veřejných financí

(% HDP)

KP led. 2010

–3,8

–3,9

–3,8

–2,8

–2,5

KOM list. 2009

–3,8

–4,1

–4,2

–3,9

neuv.

KP pros. 2008

–3,4

–2,6

–2,5

–2,2

neuv.

Primární saldo

(% HDP)

KP led. 2010

0,4

0,5

0,5

1,0

1,2

KOM list. 2009

0,4

0,2

–0,1

–0,2

neuv.

KP pros. 2008

0,6

1,9

2,0

2,2

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (4)

(% HDP)

KP led. 2010

–5,0

–1,7

–1,3

–1,5

–2,5

KOM list. 2009

–5,1

–2,2

–2,1

–3,0

neuv.

KP pros. 2008

–4,3

–2,8

–3,2

neuv.

neuv.

Strukturální saldo (6)

(% HDP)

KP led. 2010

–4,6

–1,6

–1,5

–1,5

–2,5

KOM list. 2009

–4,8

–2,1

–2,1

–3,0

neuv.

KP pros. 2008

–4,0

–2,8

–3,2

neuv.

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

KP led. 2010

72,9

78,0

79,0

76,9

73,6

KOM list. 2009

72,9

79,1

79,8

79,1

neuv.

KP pros. 2008

71,1

72,5

72,2

69,0

neuv.

Konvergenční program (KP); prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_cs.htm

(2)  V závěrech Rady ze dne 10. listopadu 2009 o udržitelnosti veřejných financí „Rada vyzývá členské státy, aby ve svých budoucích programech stability a konvergenčních programech zaměřily pozornost na strategie orientované na udržitelnost“, a dále „vyzývá Komisi spolu s Výborem pro hospodářskou politiku a Hospodářským a finančním výborem, aby dále vyvíjely metodiku hodnocení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jež by měla být včas k dispozici pro účely nadcházející zprávy o udržitelnosti“, která se plánuje na rok 2012.

(3)  Konkrétně chybějí povinné informace o nominálním efektivním směnném kurzu i nepovinné údaje včetně údajů o veřejných výdajích podle účelu a rozpis vnitřní dynamiky dluhu.

(4)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(5)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2008–2011 ve výši 0,8 %, 0,3 %, 0,2 % a 0,3 %.

(6)  Cyklicky očištěná salda bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření dosahují podle posledního programu 0,4 % HDP za rok 2008 a 0,1 % za rok 2009 (a snižují schodek) a 0,2 % HDP za rok 2010 (a zvyšují schodek) a podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 dosahují 0,3 % HDP za rok 2008 a 0,1 % za rok 2009 (a snižují schodek).

Zdroj:

Konvergenční program (KP); prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 1.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 142/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 142/7

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému programu stability Irska na období 2009–2014

2010/C 142/02

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný program stability Irska na období 2009–2014. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný program stability Irska na období 2009–2014.

| (2) | Po období velmi vysokého růstu v druhé polovině 90. let přešlo Irsko do fáze ustálenějšího růstu podporovaného silnou domácí poptávkou v období let 2001 až 2007. Konkurenční pozice Irska se během tohoto období poněkud oslabila v důsledku cenové a mzdové inflace spolu s klesajícím tempem růstu produktivity. Drastická korekce na trhu s bydlením od vrcholné úrovně v roce 2006 vedla k hlubokému hospodářskému poklesu, zhoršenému globální finanční krizí a recesí u hlavních obchodních partnerů Irska.
  Navzdory pěti konsolidačním balíčkům přijatým od poloviny roku 2008 vedl tento vývoj rovněž k velmi prudkému zhoršení veřejných financí Irska, přičemž saldo veřejných financí se z přebytkového stavu v roce 2007 dostalo do dvojciferného schodku v roce 2009 a veřejný dluh v roce 2009 přesáhl referenční hodnotu 60 % HDP. Dne 27. dubna 2009 tudíž Rada v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o ES rozhodla, že v Irsku existuje nadměrný schodek, a dne 2. prosince 2009 stanovila lhůtu pro jeho nápravu do roku 2014. První klíčová výzva pro nadcházející roky se týká provádění rozsáhlé a důvěryhodné strategie fiskální konsolidace založené na již dosaženém významném úsilí. Druhou výzvou je návrat k udržitelnému růstu, který bude zahrnovat poskytování nových dovedností nově nezaměstnaným osobám a zvyšování jejich kvalifikace a znovuzískání konkurenceschopnosti prostřednictvím opatření ke zvýšení produktivity konkurenceschopnosti prostřednictvím opatření ke zvýšení produktivity a přiměřené platové politiky, a posílení systematického procesu restrukturalizace ve finančním sektoru. Další významnou výzvou je s ohledem na zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí reforma důchodového systému. |
| --- | --- |

(2)

Po období velmi vysokého růstu v druhé polovině 90. let přešlo Irsko do fáze ustálenějšího růstu podporovaného silnou domácí poptávkou v období let 2001 až 2007. Konkurenční pozice Irska se během tohoto období poněkud oslabila v důsledku cenové a mzdové inflace spolu s klesajícím tempem růstu produktivity. Drastická korekce na trhu s bydlením od vrcholné úrovně v roce 2006 vedla k hlubokému hospodářskému poklesu, zhoršenému globální finanční krizí a recesí u hlavních obchodních partnerů Irska.

Navzdory pěti konsolidačním balíčkům přijatým od poloviny roku 2008 vedl tento vývoj rovněž k velmi prudkému zhoršení veřejných financí Irska, přičemž saldo veřejných financí se z přebytkového stavu v roce 2007 dostalo do dvojciferného schodku v roce 2009 a veřejný dluh v roce 2009 přesáhl referenční hodnotu 60 % HDP. Dne 27. dubna 2009 tudíž Rada v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o ES rozhodla, že v Irsku existuje nadměrný schodek, a dne 2. prosince 2009 stanovila lhůtu pro jeho nápravu do roku 2014. První klíčová výzva pro nadcházející roky se týká provádění rozsáhlé a důvěryhodné strategie fiskální konsolidace založené na již dosaženém významném úsilí. Druhou výzvou je návrat k udržitelnému růstu, který bude zahrnovat poskytování nových dovedností nově nezaměstnaným osobám a zvyšování jejich kvalifikace a znovuzískání konkurenceschopnosti prostřednictvím opatření ke zvýšení produktivity konkurenceschopnosti prostřednictvím opatření ke zvýšení produktivity a přiměřené platové politiky, a posílení systematického procesu restrukturalizace ve finančním sektoru. Další významnou výzvou je s ohledem na zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí reforma důchodového systému.

| (3) | Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize, bude-li přetrvávat, rovněž ovlivnit prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů, rostoucí strukturální nezaměstnanosti a obnovení migračního úbytku obyvatelstva potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Pro Irsko je zejména důležité provést reformy v oblasti lidského kapitálu, konkurenceschopnosti a výzkumu a vývoje. |
| --- | --- |

(3)

Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize, bude-li přetrvávat, rovněž ovlivnit prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů, rostoucí strukturální nezaměstnanosti a obnovení migračního úbytku obyvatelstva potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Pro Irsko je zejména důležité provést reformy v oblasti lidského kapitálu, konkurenceschopnosti a výzkumu a vývoje.

| (4) | Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá, že po snížení reálného HDP o 7,5 % v roce 2009 a 1,4 % v roce 2010 dojde v letech 2011 až 2014 k obnovení růstu hospodářství průměrně o 4 %. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se tento scénář zdá být založen na realistických předpokladech růstu v roce 2010 a poté na příznivých předpokladech, zejména vzhledem ke snížení růstového trendu, které je nutno očekávat v důsledku současné krize společně s probíhající korekcí salda veřejných financí. Perspektiva vývoje inflace obsažená v programu se jeví jako reálná vzhledem k předpokládanému zdlouhavému procesu korekce na trhu práce. Plánovaný návrat k vnějšímu přebytku by se jevil jako podmíněný trvalým obnovením konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá, že po snížení reálného HDP o 7,5 % v roce 2009 a 1,4 % v roce 2010 dojde v letech 2011 až 2014 k obnovení růstu hospodářství průměrně o 4 %. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se tento scénář zdá být založen na realistických předpokladech růstu v roce 2010 a poté na příznivých předpokladech, zejména vzhledem ke snížení růstového trendu, které je nutno očekávat v důsledku současné krize společně s probíhající korekcí salda veřejných financí. Perspektiva vývoje inflace obsažená v programu se jeví jako reálná vzhledem k předpokládanému zdlouhavému procesu korekce na trhu práce. Plánovaný návrat k vnějšímu přebytku by se jevil jako podmíněný trvalým obnovením konkurenceschopnosti.

| (5) | Program předpokládá, že schodek veřejných financí dosáhne v roce 2009 hodnoty 11,7 % HDP. Významné zhoršení oproti schodku ve výši 7,2 % HDP v roce 2008 do značné míry odráží podstatný nepříznivý dopad rozsáhlé recese na veřejné finance, včetně značného výpadku daňových výnosů a nárůstu výdajů souvisejících s nezaměstnaností. Významné konsolidační balíčky přijaté od poloviny roku 2008, jejichž celkový účinek snižující schodek příslušné orgány odhadují na 5 % HDP v roce 2009, zároveň pomohly omezit zhoršování fiskální situace. Přestože celkově je rozpočtová strategie zaměřena na snižování schodku, Irsko také přijalo umírněný balíček stimulačních opatření na podporu hospodářské aktivity ve výši 0,7 % HDP v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy. V souladu se strategií ústupu od angažovanosti státu v ekonomice, kterou doporučuje Rada, a v zájmu nápravy nadměrného schodku do roku 2014 má během programového období pokračovat podstatné fiskální zpřísnění. |
| --- | --- |

(5)

Program předpokládá, že schodek veřejných financí dosáhne v roce 2009 hodnoty 11,7 % HDP. Významné zhoršení oproti schodku ve výši 7,2 % HDP v roce 2008 do značné míry odráží podstatný nepříznivý dopad rozsáhlé recese na veřejné finance, včetně značného výpadku daňových výnosů a nárůstu výdajů souvisejících s nezaměstnaností. Významné konsolidační balíčky přijaté od poloviny roku 2008, jejichž celkový účinek snižující schodek příslušné orgány odhadují na 5 % HDP v roce 2009, zároveň pomohly omezit zhoršování fiskální situace. Přestože celkově je rozpočtová strategie zaměřena na snižování schodku, Irsko také přijalo umírněný balíček stimulačních opatření na podporu hospodářské aktivity ve výši 0,7 % HDP v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy. V souladu se strategií ústupu od angažovanosti státu v ekonomice, kterou doporučuje Rada, a v zájmu nápravy nadměrného schodku do roku 2014 má během programového období pokračovat podstatné fiskální zpřísnění.

| (6) | Míra schodku, která v roce 2010 dosáhne 11,6 % HDP, se má ve srovnání s rokem 2009 stabilizovat, a to na základě významného úsporného balíčku dosahujícího 2,5 % HDP, který je obecně v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009. Vzhledem k prudkému nárůstu zátěže v podobě dluhové služby se má primární saldo zlepšit o 0,75 procentního bodu HDP.
  Téměř veškeré úsilí o korekci je na straně výdajů, včetně snížení mezd ve veřejném sektoru, úspor v systému sociálního zabezpečení, dalších běžných úspor a snížení veřejných investic, přičemž každý z těchto faktorů přispívá k celkovému účinku úsporného balíčku přibližně stejnou mírou. Na straně příjmů je účinek nové daně z uhlíku víceméně vyrovnán snížením základní sazby DPH a spotřebních daní z alkoholu. Navzdory těmto konsolidačním opatřením se má poměr primárních výdajů k HDP zvýšit jen okrajově, což je odrazem vyšších výdajů souvisejících s nezaměstnaností. Očekává se, že poměr příjmů k HDP vzroste o 1 procentní bod v souvislosti se stoupajícím poměrem odvodů na sociální zabezpečení a dalších příjmů k HDP (3), což by mělo více než vynahradit další pokles poměru daní k HDP. Plánovaná orientace fiskální politiky se zdá být v roce 2010 neutrální, jelikož se odhaduje, že strukturální schodek, tj. cyklicky očištěné saldo po vyloučení jednorázových a ostatních dočasných opatření, vypočítaný podle společně dohodnuté metodiky zůstane ve srovnání s rokem 2009 víceméně beze změny. Je však důležité poznamenat, že bez úsporného balíčku ve výši 2,5 % HDP by v roce 2010 nastalo další výrazné zhoršení fiskální pozice. Probíhající zhoršování fiskální pozice za předpokladu, že nedojde ke změně politiky, vysvětluje rozpor mezi přístupem „zdola nahoru“ (úsporný balíček v rozpočtu na rok 2010 činí 2,5 % HDP) a přístupem „shora dolů“ (nezměněný strukturální schodek) při odhadu korekčního úsilí. |
| --- | --- |

(6)

Míra schodku, která v roce 2010 dosáhne 11,6 % HDP, se má ve srovnání s rokem 2009 stabilizovat, a to na základě významného úsporného balíčku dosahujícího 2,5 % HDP, který je obecně v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009. Vzhledem k prudkému nárůstu zátěže v podobě dluhové služby se má primární saldo zlepšit o 0,75 procentního bodu HDP.

Téměř veškeré úsilí o korekci je na straně výdajů, včetně snížení mezd ve veřejném sektoru, úspor v systému sociálního zabezpečení, dalších běžných úspor a snížení veřejných investic, přičemž každý z těchto faktorů přispívá k celkovému účinku úsporného balíčku přibližně stejnou mírou. Na straně příjmů je účinek nové daně z uhlíku víceméně vyrovnán snížením základní sazby DPH a spotřebních daní z alkoholu. Navzdory těmto konsolidačním opatřením se má poměr primárních výdajů k HDP zvýšit jen okrajově, což je odrazem vyšších výdajů souvisejících s nezaměstnaností. Očekává se, že poměr příjmů k HDP vzroste o 1 procentní bod v souvislosti se stoupajícím poměrem odvodů na sociální zabezpečení a dalších příjmů k HDP (3), což by mělo více než vynahradit další pokles poměru daní k HDP. Plánovaná orientace fiskální politiky se zdá být v roce 2010 neutrální, jelikož se odhaduje, že strukturální schodek, tj. cyklicky očištěné saldo po vyloučení jednorázových a ostatních dočasných opatření, vypočítaný podle společně dohodnuté metodiky zůstane ve srovnání s rokem 2009 víceméně beze změny. Je však důležité poznamenat, že bez úsporného balíčku ve výši 2,5 % HDP by v roce 2010 nastalo další výrazné zhoršení fiskální pozice. Probíhající zhoršování fiskální pozice za předpokladu, že nedojde ke změně politiky, vysvětluje rozpor mezi přístupem „zdola nahoru“ (úsporný balíček v rozpočtu na rok 2010 činí 2,5 % HDP) a přístupem „shora dolů“ (nezměněný strukturální schodek) při odhadu korekčního úsilí.

| (7) | Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie programu je pokračovat v dalším úsilí o konsolidaci, aby se do konce programového období (2014) schodek snížil pod 3 % HDP. Nominální schodek se má zlepšit o 1,75 procentního bodu HDP v roce 2011, o 2,75 procentního bodu v roce 2012, o 2,25 procentního bodu v roce 2013 a o 2 procentní body v roce 2014, kdy by se mělo primární saldo opět vrátit k přebytku. V současné podobě je tato strategie v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009.
  K dosažení stanovených cílů vláda dále předpokládá vyčíslené konsolidační úsilí na běžné straně rozpočtu spolu se zmrazením úrovně kapitálových výdajů (po snížení v roce 2011). Toto úsilí však není založeno na obecnějších opatřeních. Technické projekce uvedené v programu naznačují konsolidaci založenou hlavně na výdajové stránce, jelikož poměr výdajů k HDP se má během období let 2010 až 2014 snížit téměř o 7 procentních bodů HDP, zejména v oblasti vládní spotřeby a výdajů na sociální dávky, zatímco poměr příjmů k HDP má stoupnout téměř o 2 procentní body. Strukturální saldo se podle projekcí má v roce 2011 zlepšit o 1 procentní bod HDP a v letech 2012 až 2014 se má zlepšovat o 1,75 procentního bodu ročně. Jak sdělily příslušné orgány, střednědobý cíl pro stav rozpočtu Irska představuje strukturální schodek ve výši 0,5 % HDP, program však nepředpokládá dosažení této hodnoty v rámci programového období. S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu odráží tento střednědobý cíl cíle paktu. |
| --- | --- |

(7)

Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie programu je pokračovat v dalším úsilí o konsolidaci, aby se do konce programového období (2014) schodek snížil pod 3 % HDP. Nominální schodek se má zlepšit o 1,75 procentního bodu HDP v roce 2011, o 2,75 procentního bodu v roce 2012, o 2,25 procentního bodu v roce 2013 a o 2 procentní body v roce 2014, kdy by se mělo primární saldo opět vrátit k přebytku. V současné podobě je tato strategie v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009.

K dosažení stanovených cílů vláda dále předpokládá vyčíslené konsolidační úsilí na běžné straně rozpočtu spolu se zmrazením úrovně kapitálových výdajů (po snížení v roce 2011). Toto úsilí však není založeno na obecnějších opatřeních. Technické projekce uvedené v programu naznačují konsolidaci založenou hlavně na výdajové stránce, jelikož poměr výdajů k HDP se má během období let 2010 až 2014 snížit téměř o 7 procentních bodů HDP, zejména v oblasti vládní spotřeby a výdajů na sociální dávky, zatímco poměr příjmů k HDP má stoupnout téměř o 2 procentní body. Strukturální saldo se podle projekcí má v roce 2011 zlepšit o 1 procentní bod HDP a v letech 2012 až 2014 se má zlepšovat o 1,75 procentního bodu ročně. Jak sdělily příslušné orgány, střednědobý cíl pro stav rozpočtu Irska představuje strukturální schodek ve výši 0,5 % HDP, program však nepředpokládá dosažení této hodnoty v rámci programového období. S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu odráží tento střednědobý cíl cíle paktu.

| (8) | Rozpočtové výsledky by mohly být v roce 2010 horší a v následujících letech podstatně horší, než stanovené cílové hodnoty. Zaprvé není výrazné konsolidační úsilí plánované od roku 2011 a v pozdějších letech založeno na opatřeních, a proto není jasný ani plánovaný příspěvek opatření v oblasti příjmů oproti opatřením v oblasti výdajů k tomuto úsilí. Toto nebezpečí je ještě zhoršeno skutečností, že dokonce i stanovený cílový rozsah konsolidačních balíčků pro jednotlivé roky má údajně podléhat přezkumu v souvislosti s budoucími rozpočty, bez ohledu na skutečnost, že pro rok 2010 byl proveden úsporný balíček o již dříve oznámeném rozsahu. Zadruhé, významné riziko horšího vývoje souvisí s ekonomickým výhledem, který se zdá být příznivý v pozdějších letech programu. Kromě toho také vzhledem k rozsahu plánované konsolidace existuje riziko překročení plánovaných výdajů v roce 2010 a také v dalších letech do takové míry, že strategie, kterou je teprve nutno definovat, by měla spoléhat na omezení výdajů. Zároveň se uvádí, že od poloviny roku 2008 již proběhlo značné konsolidační úsilí. Zvláštní další rizika souvisejí s vládními zárukami pro banky na podporu finančního sektoru, které – pokud by byly využity – by vedly ke zvýšení schodku a dluhu. Některé z nákladů na vládní podporu finančního sektoru by však také mohly být v budoucnu získány zpět. |
| --- | --- |

(8)

Rozpočtové výsledky by mohly být v roce 2010 horší a v následujících letech podstatně horší, než stanovené cílové hodnoty. Zaprvé není výrazné konsolidační úsilí plánované od roku 2011 a v pozdějších letech založeno na opatřeních, a proto není jasný ani plánovaný příspěvek opatření v oblasti příjmů oproti opatřením v oblasti výdajů k tomuto úsilí. Toto nebezpečí je ještě zhoršeno skutečností, že dokonce i stanovený cílový rozsah konsolidačních balíčků pro jednotlivé roky má údajně podléhat přezkumu v souvislosti s budoucími rozpočty, bez ohledu na skutečnost, že pro rok 2010 byl proveden úsporný balíček o již dříve oznámeném rozsahu. Zadruhé, významné riziko horšího vývoje souvisí s ekonomickým výhledem, který se zdá být příznivý v pozdějších letech programu. Kromě toho také vzhledem k rozsahu plánované konsolidace existuje riziko překročení plánovaných výdajů v roce 2010 a také v dalších letech do takové míry, že strategie, kterou je teprve nutno definovat, by měla spoléhat na omezení výdajů. Zároveň se uvádí, že od poloviny roku 2008 již proběhlo značné konsolidační úsilí. Zvláštní další rizika souvisejí s vládními zárukami pro banky na podporu finančního sektoru, které – pokud by byly využity – by vedly ke zvýšení schodku a dluhu. Některé z nákladů na vládní podporu finančního sektoru by však také mohly být v budoucnu získány zpět.

| (9) | V roce 2009 byl poměr hrubého veřejného dluhu k HDP nad referenční hodnotou vyplývající ze Smlouvy a předpokládá se, že bude mít stoupající tendenci až do roku 2012. Konkrétně podle programu vzrostl poměr dluhu k HDP na téměř 66 % HDP v roce 2009 ze 44 % HDP v roce 2008. Hlavním činitelem, který přispěl k tomuto nárůstu, byl primární schodek (+10 procentních bodů). Značně k tomu však přispěl i pozitivní efekt sněhové koule (vzrůstající úrokové výdaje a záporný růst nominálního HDP) a nepříznivá vnitřní dynamika dluhu (související hlavně s financováním kapitálových vkladů do finančního sektoru). Program předpokládá další prudké zvýšení míry zadlužení až na vrcholnou hodnotu téměř 84 % HDP v roce 2012, po němž má následovat postupný pokles na hodnotu pod 81 % HDP do konce programového období (2014) v souvislosti se zlepšujícím se primárním saldem, předpokládaným návratem k silnému růstu nominálního HDP a uvolněním hotovostních zůstatků, které jsou v současnosti drženy z preventivních důvodů na ochranu proti nejistotě na finančních trzích. Vzhledem k pravděpodobné potřebě významných dalších kapitálových vkladů do bank a k negativním rizikům pro rozpočtové cíle je pravděpodobné, že vývoj míry zadlužení bude méně příznivý, než předpokládá program. |
| --- | --- |

(9)

V roce 2009 byl poměr hrubého veřejného dluhu k HDP nad referenční hodnotou vyplývající ze Smlouvy a předpokládá se, že bude mít stoupající tendenci až do roku 2012. Konkrétně podle programu vzrostl poměr dluhu k HDP na téměř 66 % HDP v roce 2009 ze 44 % HDP v roce 2008. Hlavním činitelem, který přispěl k tomuto nárůstu, byl primární schodek (+10 procentních bodů). Značně k tomu však přispěl i pozitivní efekt sněhové koule (vzrůstající úrokové výdaje a záporný růst nominálního HDP) a nepříznivá vnitřní dynamika dluhu (související hlavně s financováním kapitálových vkladů do finančního sektoru). Program předpokládá další prudké zvýšení míry zadlužení až na vrcholnou hodnotu téměř 84 % HDP v roce 2012, po němž má následovat postupný pokles na hodnotu pod 81 % HDP do konce programového období (2014) v souvislosti se zlepšujícím se primárním saldem, předpokládaným návratem k silnému růstu nominálního HDP a uvolněním hotovostních zůstatků, které jsou v současnosti drženy z preventivních důvodů na ochranu proti nejistotě na finančních trzích. Vzhledem k pravděpodobné potřebě významných dalších kapitálových vkladů do bank a k negativním rizikům pro rozpočtové cíle je pravděpodobné, že vývoj míry zadlužení bude méně příznivý, než předpokládá program.

| (10) | Střednědobé projekce vývoje dluhu, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že by rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, poměr dluhu k HDP do roku 2020 stabilizovala. |
| --- | --- |

(10)

Střednědobé projekce vývoje dluhu, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že by rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, poměr dluhu k HDP do roku 2020 stabilizovala.

| (11) | Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet značně převyšuje průměr v EU, převážně v důsledku poměrně vysokého předpokládaného zvýšení výdajů na důchody v nadcházejících desetiletích. Rozpočtová pozice v roce 2009, jak ji předpokládá program, dále zesiluje rozpočtový dopad stárnutí obyvatelstva na mezeru udržitelnosti.
  Uvádí se, že finanční prostředky byly shromažďovány v Národním důchodovém rezervním fondu (National Pension Reserve Fund), aby se zabezpečilo financování části budoucích důchodových výdajů. Snížení vysokého primárního schodku ve střednědobém horizontu, jak již předvídá program, a provádění strukturálních reformních opatření včetně těch, která omezí podstatný nárůst výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, by přispělo ke snižování rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí, která byla ve zprávě Komise o udržitelnosti z roku 2009 (4) posouzena jako vysoká. Podle programu má být v roce 2010 zavedena reforma důchodového systému ve veřejném sektoru pro nové zaměstnance ve státní službě. Výplaty důchodů by poté vycházely z průměrných příjmů během celé doby zaměstnání namísto z konečného platu, zatímco věk pro odchod do důchodu by se zvýšil o rok na 66 let. Bude důležité zavést rozsáhlejší reformy k řešení předpokládaného zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva. Dne 3. března 2010 orgány zveřejnily „Národní důchodový rámec“, který stanoví jejich záměry ohledně důchodové reformy, včetně postupného zvyšování věku, kdy mají lidé nárok na státní důchod, ze současných 65 let na 68 let v roce 2028 (5). |
| --- | --- |

(11)

Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet značně převyšuje průměr v EU, převážně v důsledku poměrně vysokého předpokládaného zvýšení výdajů na důchody v nadcházejících desetiletích. Rozpočtová pozice v roce 2009, jak ji předpokládá program, dále zesiluje rozpočtový dopad stárnutí obyvatelstva na mezeru udržitelnosti.

Uvádí se, že finanční prostředky byly shromažďovány v Národním důchodovém rezervním fondu (National Pension Reserve Fund), aby se zabezpečilo financování části budoucích důchodových výdajů. Snížení vysokého primárního schodku ve střednědobém horizontu, jak již předvídá program, a provádění strukturálních reformních opatření včetně těch, která omezí podstatný nárůst výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, by přispělo ke snižování rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí, která byla ve zprávě Komise o udržitelnosti z roku 2009 (4) posouzena jako vysoká. Podle programu má být v roce 2010 zavedena reforma důchodového systému ve veřejném sektoru pro nové zaměstnance ve státní službě. Výplaty důchodů by poté vycházely z průměrných příjmů během celé doby zaměstnání namísto z konečného platu, zatímco věk pro odchod do důchodu by se zvýšil o rok na 66 let. Bude důležité zavést rozsáhlejší reformy k řešení předpokládaného zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva. Dne 3. března 2010 orgány zveřejnily „Národní důchodový rámec“, který stanoví jejich záměry ohledně důchodové reformy, včetně postupného zvyšování věku, kdy mají lidé nárok na státní důchod, ze současných 65 let na 68 let v roce 2028 (5).

| (12) | Irský střednědobý rozpočtový rámec obsahuje určité slabiny. Zejména se jedná o skutečnost, že rozpočtové cíle pro roky, na něž se rozpočet nevztahuje, a zvláště pak výdajové rámce, mohou být v následujících rozpočtech změněny. Jak ukázaly zkušenosti, je v důsledku toho pro orgány přijímající rozhodnutí o politikách obtížnější udržet linii obezřetné fiskální politiky, pokud existují (trvalé) neočekávané příjmy. Program potvrzuje důležitost robustního rozpočtového rámce a zdůrazňuje nedávné zavedení vyčíslených cílů konsolidačních balíčků na léta následující po rozpočtovém roce v dodatečném rozpočtu přijatém v dubnu 2009. Jak však bylo uvedeno výše, vyčíslené cíle stanovené pro pozdější roky v programu stability nevycházejí z konkrétních opatření.
  Bez poskytnutí dalších podrobností program uvádí, že jsou zvažovány další reformy, například zavedení závazných víceletých rámců pro běžné výdaje a fiskálního pravidla, které stanoví využívání budoucích neočekávaných zisků ke snížení schodku. Co se týče krátkodobějšího rozpočtového rámce, orgány sice zveřejňují měsíční výkazy vývoje příjmů a výdajů ústředních vládních institucí, avšak bude důležitý pravidelný přezkum rozpočtových plánů s vyšší než roční frekvencí za účelem omezení rizik odklonění od stanovených cílů. |
| --- | --- |

(12)

Irský střednědobý rozpočtový rámec obsahuje určité slabiny. Zejména se jedná o skutečnost, že rozpočtové cíle pro roky, na něž se rozpočet nevztahuje, a zvláště pak výdajové rámce, mohou být v následujících rozpočtech změněny. Jak ukázaly zkušenosti, je v důsledku toho pro orgány přijímající rozhodnutí o politikách obtížnější udržet linii obezřetné fiskální politiky, pokud existují (trvalé) neočekávané příjmy. Program potvrzuje důležitost robustního rozpočtového rámce a zdůrazňuje nedávné zavedení vyčíslených cílů konsolidačních balíčků na léta následující po rozpočtovém roce v dodatečném rozpočtu přijatém v dubnu 2009. Jak však bylo uvedeno výše, vyčíslené cíle stanovené pro pozdější roky v programu stability nevycházejí z konkrétních opatření.

Bez poskytnutí dalších podrobností program uvádí, že jsou zvažovány další reformy, například zavedení závazných víceletých rámců pro běžné výdaje a fiskálního pravidla, které stanoví využívání budoucích neočekávaných zisků ke snížení schodku. Co se týče krátkodobějšího rozpočtového rámce, orgány sice zveřejňují měsíční výkazy vývoje příjmů a výdajů ústředních vládních institucí, avšak bude důležitý pravidelný přezkum rozpočtových plánů s vyšší než roční frekvencí za účelem omezení rizik odklonění od stanovených cílů.

| (13) | Prudký pokles příjmů zaznamenaný v souvislosti s korekcí na trhu s bydlením a rozsáhlejší recesí odhalil některé slabiny irského daňového systému, jako například úzkou daňovou základnu a vysoké spoléhání na zdanění transakcí s aktivy. Potřeba rozšířit daňovou základnu v souvislosti s komplexní střednědobou strategií byla klíčovým sdělením zprávy zveřejněné v září 2009 komisí pro zdanění zřízenou vládou. Tato zpráva spolu s doporučeními ke zlepšení programů veřejných výdajů uvedená ve zprávě, kterou v červenci 2009 zveřejnila zvláštní skupina „Special Review Group on Public Service Expenditure and Numbers“, bude podle programu informačními podklady pro budoucí vládní rozpočtovou strategii. Omezený počet doporučení již byl zohledněn v rozpočtu na rok 2010, a to včetně zavedení daně z uhlíku. Výše zmíněné reformy týkající se důchodového systému ve veřejném sektoru spolu s dalšími zvažovanými důchodovými reformami by podle programu měly dále zlepšit kvalitu irských veřejných financí. |
| --- | --- |

(13)

Prudký pokles příjmů zaznamenaný v souvislosti s korekcí na trhu s bydlením a rozsáhlejší recesí odhalil některé slabiny irského daňového systému, jako například úzkou daňovou základnu a vysoké spoléhání na zdanění transakcí s aktivy. Potřeba rozšířit daňovou základnu v souvislosti s komplexní střednědobou strategií byla klíčovým sdělením zprávy zveřejněné v září 2009 komisí pro zdanění zřízenou vládou. Tato zpráva spolu s doporučeními ke zlepšení programů veřejných výdajů uvedená ve zprávě, kterou v červenci 2009 zveřejnila zvláštní skupina „Special Review Group on Public Service Expenditure and Numbers“, bude podle programu informačními podklady pro budoucí vládní rozpočtovou strategii. Omezený počet doporučení již byl zohledněn v rozpočtu na rok 2010, a to včetně zavedení daně z uhlíku. Výše zmíněné reformy týkající se důchodového systému ve veřejném sektoru spolu s dalšími zvažovanými důchodovými reformami by podle programu měly dále zlepšit kvalitu irských veřejných financí.

| (14) | Celkově lze shrnout, že rozpočtová strategie pro rok 2010 uvedená v programu je v zásadě v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7. Počínaje rokem 2011 však s přihlédnutím k rizikům ohrožujícím cílové hodnoty schodku není jisté, že rozpočtová strategie bude v souladu s doporučením Rady. Zejména cílové hodnoty schodku na období 2011–2014 musí být podloženy konkrétními opatřeními a plány na celé období je nutno posílit s ohledem na rizika, která vyplývají z méně příznivého růstu HDP a z odchylek na výdajové straně.
  Ze značného cyklického příspěvku ke konsolidaci předpokládaného v pozdějších letech programu v souladu s jeho příznivým makroekonomickým scénářem vyplývá, že průměrné roční strukturální úsilí, které je podle programu nezbytné k nápravě nadměrného schodku do roku 2014, nedosáhne 2 procentních bodů HDP, které doporučuje Rada. To posiluje závěr, že orgány by měly být připraveny přijmout další opatření nad rámec plánovaných konsolidačních balíčků, pokud se ukáže, že růst je nižší, než předpokládá program. Pokud nebudou tato rizika odpovídajícím způsobem řešena a konsolidační plány v plném rozsahu provedeny, rozpočtová strategie možná nebude do konce programového období stačit k obnově trendu postupného snižování poměru hrubého veřejného dluhu k HDP. Také by bylo vhodné důsledně provádět konsolidační strategii programu vycházející ze značného úsilí, které již bylo vyvinuto, a to vzhledem k vysokým rizikům ohrožujícím dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, vyplývajícím z očekávané změny výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva ve střednědobém horizontu, jakož i z rychlého předpokládaného zvyšování dluhu a pravděpodobné potřeby další podpory finančního sektoru. |
| --- | --- |

(14)

Celkově lze shrnout, že rozpočtová strategie pro rok 2010 uvedená v programu je v zásadě v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7. Počínaje rokem 2011 však s přihlédnutím k rizikům ohrožujícím cílové hodnoty schodku není jisté, že rozpočtová strategie bude v souladu s doporučením Rady. Zejména cílové hodnoty schodku na období 2011–2014 musí být podloženy konkrétními opatřeními a plány na celé období je nutno posílit s ohledem na rizika, která vyplývají z méně příznivého růstu HDP a z odchylek na výdajové straně.

Ze značného cyklického příspěvku ke konsolidaci předpokládaného v pozdějších letech programu v souladu s jeho příznivým makroekonomickým scénářem vyplývá, že průměrné roční strukturální úsilí, které je podle programu nezbytné k nápravě nadměrného schodku do roku 2014, nedosáhne 2 procentních bodů HDP, které doporučuje Rada. To posiluje závěr, že orgány by měly být připraveny přijmout další opatření nad rámec plánovaných konsolidačních balíčků, pokud se ukáže, že růst je nižší, než předpokládá program. Pokud nebudou tato rizika odpovídajícím způsobem řešena a konsolidační plány v plném rozsahu provedeny, rozpočtová strategie možná nebude do konce programového období stačit k obnově trendu postupného snižování poměru hrubého veřejného dluhu k HDP. Také by bylo vhodné důsledně provádět konsolidační strategii programu vycházející ze značného úsilí, které již bylo vyvinuto, a to vzhledem k vysokým rizikům ohrožujícím dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, vyplývajícím z očekávané změny výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva ve střednědobém horizontu, jakož i z rychlého předpokládaného zvyšování dluhu a pravděpodobné potřeby další podpory finančního sektoru.

| (15) | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, vykazuje program určité nedostatky jak u povinných, tak u nepovinných údajů (6). Ve svých doporučeních podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009, zaměřených na odstranění nadměrného schodku veřejných financí, Rada rovněž vyzvala Irsko, aby podalo zprávu o pokroku dosaženém při provádění těchto doporučení Rady v rámci samostatné kapitoly aktualizací programů stability. Irsko toto doporučení částečně splnilo. Zejména jde o to, že konsolidační úsilí v pozdějších letech nevychází z obecnějších opatření. |
| --- | --- |

(15)

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, vykazuje program určité nedostatky jak u povinných, tak u nepovinných údajů (6). Ve svých doporučeních podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009, zaměřených na odstranění nadměrného schodku veřejných financí, Rada rovněž vyzvala Irsko, aby podalo zprávu o pokroku dosaženém při provádění těchto doporučení Rady v rámci samostatné kapitoly aktualizací programů stability. Irsko toto doporučení částečně splnilo. Zejména jde o to, že konsolidační úsilí v pozdějších letech nevychází z obecnějších opatření.

Celkový závěr zní, že Irsko reagovalo rychle a rozhodně na prohlubování vládního schodku. I přesto, a v důsledku těžké recese, se schodek veřejných financí v roce 2009 dále prohloubil, avšak program předpokládá, že se bude v roce 2010 stabilizovat na úrovni 11,6 % HDP. Pro období po roce 2011 program předpokládá snížení schodku pod referenční hodnotu 3 % HDP do roku 2014, což je lhůta pro nápravu nadměrného schodku stanovená Radou. Dluh by měl kulminovat na úrovni kolem 84 % HDP v roce 2012 a pak by měl mírně klesat. Rozpočtové výsledky by mohly být během celého programového období horší než stanovené cílové hodnoty, hlavně v důsledku i) skutečnosti, že konsolidační úsilí plánované po roce 2010 není založeno na obecnějších opatřeních a v programu je uvedeno, že podléhá přezkumu v souvislosti s budoucími rozpočty; ii) optimistického makroekonomického výhledu v programu pro období po roce 2010; a iii) rizika překročení výdajů v roce 2010 a rovněž v dalších letech do té míry, že strategie, která má být ještě formulována, by měla spoléhat na omezování výdajů. Z výše uvedeného, jakož i z pravděpodobné potřeby dalších podpůrných opatření pro finanční sektor vyplývá, že rovněž míra zadlužení by mohla být vyšší, než je plánována v programu. I když významný rozsah úsporného balíčku pro rok 2010 je obecně v souladu s doporučením Rady ze dne 2. prosince 2009, bude důležité reagovat na výše uvedená rizika definováním opatření, která budou základem konsolidační strategie, a přijetím dodatečných konsolidačních opatření, pokud se ukáže, že růst je slabší, než předpokládá program, nebo pokud se naplní riziko odchylek na straně výdajů. Na základě výrazného úsilí, kterého již bylo dosaženo, by provádění důvěryhodné strategie fiskální konsolidace, jež by mělo být usnadněno silnějším rozpočtovým rámcem, mělo přispět k návratu k udržitelnému hospodářskému růstu. Aby toho mohlo být dosaženo, je také nutné znovu získat konkurenceschopnost prostřednictvím opatření na posílení růstu produktivity a vhodných mzdových politik a poskytovat nové dovednosti nově nezaměstnaným osobám a zvyšovat jejich kvalifikaci, aby se z nich nestaly dlouhodobě nezaměstnané osoby. Za účelem zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí budou kromě fiskálního konsolidačního úsilí důležité také další reformy důchodového systému. Tyto reformy by mohly účelně stavět na Národním důchodovém rámci z března 2010.

S ohledem na výše uvedené hodnocení a rovněž ve světle doporučení podle čl. 126 odst. 7 SFEU ze dne 2. prosince 2009 Rada vítá významná konsolidační opatření, která byla provedena, a vyzývá Irsko, aby:

| i) | důsledně splnilo rozpočet na rok 2010 a podpořilo plánované konsolidační balíčky pro následující roky konkrétními opatřeními v rámci rozsáhlé konsolidační strategie s cílem dosáhnout doporučeného průměrného ročního fiskálního úsilí ve výši 2 % HDP v souladu s doporučením podle čl. 126 odst. 7, a zároveň bylo připraveno přijmout další konsolidační opatření v případě, že nastanou rizika týkající se skutečnosti, že makroekonomický scénář programu je optimističtější než scénář, na kterém je založeno doporučení podle čl. 126 odst. 7; podle výzvy uvedené v doporučení týkajícím se postupu při nadměrném schodku využilo veškeré příležitosti, včetně lepších hospodářských podmínek, aby urychlilo snižování poměru hrubého veřejného dluhu k HDP směrem k referenční hodnotě 60 % HDP; |
| --- | --- |

i)

důsledně splnilo rozpočet na rok 2010 a podpořilo plánované konsolidační balíčky pro následující roky konkrétními opatřeními v rámci rozsáhlé konsolidační strategie s cílem dosáhnout doporučeného průměrného ročního fiskálního úsilí ve výši 2 % HDP v souladu s doporučením podle čl. 126 odst. 7, a zároveň bylo připraveno přijmout další konsolidační opatření v případě, že nastanou rizika týkající se skutečnosti, že makroekonomický scénář programu je optimističtější než scénář, na kterém je založeno doporučení podle čl. 126 odst. 7; podle výzvy uvedené v doporučení týkajícím se postupu při nadměrném schodku využilo veškeré příležitosti, včetně lepších hospodářských podmínek, aby urychlilo snižování poměru hrubého veřejného dluhu k HDP směrem k referenční hodnotě 60 % HDP;

| ii) | s ohledem na předvídaný podstatný nárůst výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva a rovněž očekávaný nárůst dluhu během programového období zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí prováděním dalších opatření v rámci důchodové reformy; |
| --- | --- |

ii)

s ohledem na předvídaný podstatný nárůst výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva a rovněž očekávaný nárůst dluhu během programového období zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí prováděním dalších opatření v rámci důchodové reformy;

| (iii) | v zájmu omezení rizik ohrožujících korekci posílilo právní vymahatelnost svého střednědobého rozpočtového rámce a v průběhu roku pečlivě sledovalo plnění rozpočtových cílů. |
| --- | --- |

(iii)

v zájmu omezení rizik ohrožujících korekci posílilo právní vymahatelnost svého střednědobého rozpočtového rámce a v průběhu roku pečlivě sledovalo plnění rozpočtových cílů.

Irsko se rovněž vyzývá, aby poskytlo více informací o tendencích a širších opatřeních, z nichž vychází zamýšlená konsolidace v pozdějších letech v rámci kapitol týkajících se postupu při nadměrném schodku v nadcházejících aktualizacích programů stability.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí
   (7)
   (8)

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS pros. 2009 | neuv. | –7,5 | –1,3 | 3,3 | 4,5 | 4,3 | 4,0 |
| KOM listopad 2009 | –3,0 | –7,5 | –1,4 | 2,6 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS říjen 2008 | –1,4 | –4,0 | –0,9 | 2,3 | 3,4 | 3,0 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | PS pros. 2009 | neuv. | –1,7 | –1,2 | 1,0 | 1,7 | 1,8 | 1,8 |
| KOM listopad 2009 | 3,1 | –1,5 | –0,6 | 1,0 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS říjen 2008 | 3,1 | 0,5 | 1,5 | 1,8 | 1,8 | 1,8 | neuv. |
| Mezera výstupu (8)

  (% potenciálního HDP) | PS pros. 2009 | 0,0 | –7,0 | –7,6 | –4,6 | –2,2 | –0,6 | 0,1 |
| KOM listopad 2009 (9) | –0,1 | –7,2 | –7,8 | –5,4 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS říjen 2008 | 0,5 | –3,5 | –4,1 | –3,4 | –1,6 | –0,5 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (% HDP) | PS pros. 2009 | neuv. | –2,0 | 0,6 | 1,2 | 1,6 | 1,6 | 1,3 |
| KOM listopad 2009 | –5,1 | –3,1 | –1,8 | –1,4 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS říjen 2008 | –6,3 | –4,2 | –3,5 | –3,4 | –3,0 | –2,8 | neuv. |
| Veřejné příjmy
  (% HDP) | PS pros. 2009 | 34,8 | 34,2 | 35,2 | 35,5 | 36,3 | 36,7 | 37,1 |
| KOM listopad 2009 | 34,9 | 34,4 | 34,4 | 33,8 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS říjen 2008 | 33,6 | 33,7 | 34,4 | 34,6 | 33,9 | 34,4 | neuv. |
| Veřejné výdaje
  (% HDP) | PS pros. 2009 | 42,0 | 45,9 | 46,8 | 45,5 | 43,5 | 41,5 | 40,0 |
| KOM listopad 2009 | 42,0 | 46,9 | 49,1 | 48,4 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS říjen 2008 | 39,9 | 43,3 | 43,4 | 41,0 | 38,7 | 37,0 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | PS pros. 2009 | –7,2 | –11,7 | –11,6 | –10,0 | –7,2 | –4,9 | –2,9 |
| KOM listopad 2009 | –7,2 | –12,5 | –14,7 | –14,7 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS říjen 2008 | –6,3 | –9,5 | –9,0 | –6,4 | –4,8 | –2,6 | neuv. |
| Primární saldo
  (% HDP) | PS pros. 2009 | –6,1 | –9,6 | –8,8 | –6,6 | –3,4 | –1 | 1 |
| KOM listopad 2009 | –6,1 | –10,2 | –11,3 | –10,6 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS říjen 2008 | –5,2 | –7,3 | –6,4 | –3,5 | –1,7 | 0,7 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (8)

  (% HDP) | PS pros. 2009 | –7,2 | –8,9 | –8,6 | –8,2 | –6,3 | –4,7 | –2,9 |
| KOM listopad 2009 | –7,1 | –9,6 | –11,5 | –12,5 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS říjen 2008 | –6,5 | –8,1 | –7,4 | –5,0 | –4,1 | –2,4 | neuv. |
| Strukturální saldo (10)

  (% HDP) | PS pros. 2009 | –6,4 | –9,3 | –9,2 | –8,2 | –6,3 | –4,7 | –2,9 |
| KOM listopad 2009 | –7,1 | –10,1 | –11,5 | –12,5 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS říjen 2008 | –6,2 | –8,1 | –7,4 | –5,0 | –4,1 | –2,4 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | PS pros. 2009 | neuv. | 64,5 | 77,9 | 82,9 | 83,9 | 83,3 | 80,8 |
| KOM listopad 2009 | 44,1 | 65,8 | 82,9 | 96,2 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS říjen 2008 | 40,6 | 52,7 | 62,3 | 65,7 | 66,2 | 64,5 | neuv. |
| Program stability (PS), prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Reálný HDP

(změna v %)

PS pros. 2009

neuv.

–7,5

–1,3

3,3

4,5

4,3

4,0

KOM listopad 2009

–3,0

–7,5

–1,4

2,6

neuv.

neuv.

neuv.

PS říjen 2008

–1,4

–4,0

–0,9

2,3

3,4

3,0

neuv.

Inflace HISC

(%)

PS pros. 2009

neuv.

–1,7

–1,2

1,0

1,7

1,8

1,8

KOM listopad 2009

3,1

–1,5

–0,6

1,0

neuv.

neuv.

neuv.

PS říjen 2008

3,1

0,5

1,5

1,8

1,8

1,8

neuv.

Mezera výstupu (8)

(% potenciálního HDP)

PS pros. 2009

0,0

–7,0

–7,6

–4,6

–2,2

–0,6

0,1

KOM listopad 2009 (9)

–0,1

–7,2

–7,8

–5,4

neuv.

neuv.

neuv.

PS říjen 2008

0,5

–3,5

–4,1

–3,4

–1,6

–0,5

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(% HDP)

PS pros. 2009

neuv.

–2,0

0,6

1,2

1,6

1,6

1,3

KOM listopad 2009

–5,1

–3,1

–1,8

–1,4

neuv.

neuv.

neuv.

PS říjen 2008

–6,3

–4,2

–3,5

–3,4

–3,0

–2,8

neuv.

Veřejné příjmy

(% HDP)

PS pros. 2009

34,8

34,2

35,2

35,5

36,3

36,7

37,1

KOM listopad 2009

34,9

34,4

34,4

33,8

neuv.

neuv.

neuv.

PS říjen 2008

33,6

33,7

34,4

34,6

33,9

34,4

neuv.

Veřejné výdaje

(% HDP)

PS pros. 2009

42,0

45,9

46,8

45,5

43,5

41,5

40,0

KOM listopad 2009

42,0

46,9

49,1

48,4

neuv.

neuv.

neuv.

PS říjen 2008

39,9

43,3

43,4

41,0

38,7

37,0

neuv.

Saldo veřejných financí

(% HDP)

PS pros. 2009

–7,2

–11,7

–11,6

–10,0

–7,2

–4,9

–2,9

KOM listopad 2009

–7,2

–12,5

–14,7

–14,7

neuv.

neuv.

neuv.

PS říjen 2008

–6,3

–9,5

–9,0

–6,4

–4,8

–2,6

neuv.

Primární saldo

(% HDP)

PS pros. 2009

–6,1

–9,6

–8,8

–6,6

–3,4

–1

1

KOM listopad 2009

–6,1

–10,2

–11,3

–10,6

neuv.

neuv.

neuv.

PS říjen 2008

–5,2

–7,3

–6,4

–3,5

–1,7

0,7

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (8)

(% HDP)

PS pros. 2009

–7,2

–8,9

–8,6

–8,2

–6,3

–4,7

–2,9

KOM listopad 2009

–7,1

–9,6

–11,5

–12,5

neuv.

neuv.

neuv.

PS říjen 2008

–6,5

–8,1

–7,4

–5,0

–4,1

–2,4

neuv.

Strukturální saldo (10)

(% HDP)

PS pros. 2009

–6,4

–9,3

–9,2

–8,2

–6,3

–4,7

–2,9

KOM listopad 2009

–7,1

–10,1

–11,5

–12,5

neuv.

neuv.

neuv.

PS říjen 2008

–6,2

–8,1

–7,4

–5,0

–4,1

–2,4

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

PS pros. 2009

neuv.

64,5

77,9

82,9

83,9

83,3

80,8

KOM listopad 2009

44,1

65,8

82,9

96,2

neuv.

neuv.

neuv.

PS říjen 2008

40,6

52,7

62,3

65,7

66,2

64,5

neuv.

Program stability (PS), prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_cs.htm

(2)  Toto hodnocení vychází zejména z prognózy útvarů Komise z podzimu 2009, bere však v úvahu i další informace, jež jsou od uvedené doby k dispozici.

(3)  Nárůst odvodů na sociální zabezpečení odráží kladný přenosový účinek opatření zavedených v dodatečném rozpočtu z dubna 2009. Kategorie „jiné příjmy“ se zvýší v důsledku vyššího přebytku centrální banky vyplaceného vládě v roce 2010 oproti roku 2009, zvýšených příjmů ze systémů záruk poskytnutých bankám, jakož i v důsledku jednorázového převodu aktiv důchodového fondu do veřejných prostředků ve výši 0,6 % HDP v roce 2010 po podobné operaci uskutečněné v roce 2009, která přinesla 0,4 % HDP.

(4)  V závěrech Rady ze dne 10. listopadu 2009 o udržitelnosti veřejných financí „Rada vyzývá členské státy, aby ve svých budoucích programech stability a konvergenčních programech zaměřily pozornost na strategie orientované na udržitelnost“, a dále „vyzývá Komisi spolu s Výborem pro hospodářskou politiku a Hospodářským a finančním výborem, aby dále vyvíjely metodiku hodnocení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jež by měla být včas k dispozici pro účely nadcházející zprávy o udržitelnosti“, která se plánuje na rok 2012.

(5)  Tyto reformní plány nejsou zahrnuty v odhadovaném dopadu stárnutí na veřejné finance uvedeném na začátku odstavce.

(6)  Zejména nejsou poskytnuty údaje o nominálním efektivním směnném kurzu, růstu HDP v EU a růstu relevantních zahraničních trhů. Ještě důležitější je, že projekce příjmů a výdajů uvedené v programu představují spíše údaje technické povahy, a nikoli cíle jako takové.

(7)  Prognóza útvarů Komise z podzimu 2009 byla vypracována na základě předběžných informací o plnění rozpočtu.

(8)  Údaje, u nichž je uvedeno, že pocházejí z programu stability z října 2008, se ve skutečnosti vztahují k jeho dodatku z ledna 2009.

(9)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda z programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(10)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2008–2011 ve výši 1,8 %, – 0,5 %, – 0,7 % a 0,0 %.

(11)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření dosahují podle posledního programu 0,4 % HDP za rok 2009 a 0,6 % HDP za rok 2010 (a snižují schodek); podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 dosahují 0,5 % HDP za rok 2009 (a snižují schodek).

Zdroj:

Program stability (PS), prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 1.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 142/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 142/13

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému programu stability Itálie na období 2009–2012

2010/C 142/03

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný program stability Itálie na období 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný program stability Itálie na období 2009–2012.

| (2) | Nízká zadluženost domácností a relativně solidní finanční sektor v Itálii sice dosud částečně zmírňovaly dopad celosvětové finanční krize, nicméně hluboce zakořeněné strukturální nedostatky, jež zapříčiňují neuspokojivý růst produktivity, oslabily italské hospodářství dávno před nástupem celosvětového zhoršení hospodářské situace. Poté, co se HDP po pět čtvrtletí snižoval, začal se ve třetím čtvrtletí roku 2009 zvyšovat, ve čtvrtém čtvrtletí však opět mírně poklesl. Recese si vybrala daň na trhu práce se zpožděním: v roce 2009 se její dopad projevil spíše na počtu odpracovaných hodin než na počtu zaměstnaných a mnoho pracujících – zejména v nejhůře zasaženém, výrobním odvětví – čerpalo prostředky z fondů mzdových příplatků (cassa integrazione), aby doplnili svou mzdu kvůli nižšímu počtu odpracovaných hodin. V situaci zvýšené averze k riziku byla reakce vládních politik na krizi přiměřená, především s ohledem na velmi vysoký veřejný dluh. Od posledního čtvrtletí roku 2008 vláda schválila několik opatření, aby se podpořila stabilita finančního odvětví, znovu nastolila důvěra a ulevilo se podnikům v tísni a domácnostem. Podle vládních odhadů byla opatření pro oživení plně financována z realokace stávajících finančních prostředků a zvýšení příjmů, aniž by to mělo dopad na schodek. I přes obezřetnou fiskální politiku vlády však byl dopad zhoršení hospodářské situace na italské veřejné finance významný. Poměr schodku veřejných financí k HDP vzrostl od roku 2008 do roku 2009 na dvojnásobek, tj. na 5,3 % HDP (potvrzeno v odhadech statistického úřadu zveřejněných dne 1. března 2010). To spolu s velmi vysokým poměrem veřejného dluhu k HDP vedlo Radu dne 2. prosince 2009 k rozhodnutí o tom, že v Itálii existuje nadměrný schodek, a ke stanovení lhůty k jeho odstranění do roku 2012. Vedle fiskální konsolidace, jež je podmínkou pro to, aby si veřejné finance zachovaly udržitelný vývoj, bude v nadcházejících letech klíčovým úkolem italské hospodářské politiky podporovat rychlé a trvalé oživení růstu produktivity tak, aby se obnovila konkurenceschopnost a zvýšil se nízký růst potenciálního HDP země. Dalekosáhlé strukturální reformy jsou pro řešení problému produktivity klíčové. Obnovení konkurenceschopnosti v krátkodobém výhledu navíc také vyžaduje, aby se zajistilo, že vývoj mezd bude lépe odpovídat vývoji produktivity. |
| --- | --- |

(2)

Nízká zadluženost domácností a relativně solidní finanční sektor v Itálii sice dosud částečně zmírňovaly dopad celosvětové finanční krize, nicméně hluboce zakořeněné strukturální nedostatky, jež zapříčiňují neuspokojivý růst produktivity, oslabily italské hospodářství dávno před nástupem celosvětového zhoršení hospodářské situace. Poté, co se HDP po pět čtvrtletí snižoval, začal se ve třetím čtvrtletí roku 2009 zvyšovat, ve čtvrtém čtvrtletí však opět mírně poklesl. Recese si vybrala daň na trhu práce se zpožděním: v roce 2009 se její dopad projevil spíše na počtu odpracovaných hodin než na počtu zaměstnaných a mnoho pracujících – zejména v nejhůře zasaženém, výrobním odvětví – čerpalo prostředky z fondů mzdových příplatků (cassa integrazione), aby doplnili svou mzdu kvůli nižšímu počtu odpracovaných hodin. V situaci zvýšené averze k riziku byla reakce vládních politik na krizi přiměřená, především s ohledem na velmi vysoký veřejný dluh. Od posledního čtvrtletí roku 2008 vláda schválila několik opatření, aby se podpořila stabilita finančního odvětví, znovu nastolila důvěra a ulevilo se podnikům v tísni a domácnostem. Podle vládních odhadů byla opatření pro oživení plně financována z realokace stávajících finančních prostředků a zvýšení příjmů, aniž by to mělo dopad na schodek. I přes obezřetnou fiskální politiku vlády však byl dopad zhoršení hospodářské situace na italské veřejné finance významný. Poměr schodku veřejných financí k HDP vzrostl od roku 2008 do roku 2009 na dvojnásobek, tj. na 5,3 % HDP (potvrzeno v odhadech statistického úřadu zveřejněných dne 1. března 2010). To spolu s velmi vysokým poměrem veřejného dluhu k HDP vedlo Radu dne 2. prosince 2009 k rozhodnutí o tom, že v Itálii existuje nadměrný schodek, a ke stanovení lhůty k jeho odstranění do roku 2012. Vedle fiskální konsolidace, jež je podmínkou pro to, aby si veřejné finance zachovaly udržitelný vývoj, bude v nadcházejících letech klíčovým úkolem italské hospodářské politiky podporovat rychlé a trvalé oživení růstu produktivity tak, aby se obnovila konkurenceschopnost a zvýšil se nízký růst potenciálního HDP země. Dalekosáhlé strukturální reformy jsou pro řešení problému produktivity klíčové. Obnovení konkurenceschopnosti v krátkodobém výhledu navíc také vyžaduje, aby se zajistilo, že vývoj mezd bude lépe odpovídat vývoji produktivity.

| (3) | Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů a rostoucí strukturální nezaměstnanosti rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Pro Itálii je zejména důležité uskutečnit reformy v oblasti hospodářské soutěže, podnikatelského prostředí, kvality veřejných služeb a fungování trhu práce, včetně přerozdělení sociálních výdajů, aby vznikl rozsáhlejší a jednotný systém dávek v nezaměstnanosti. |
| --- | --- |

(3)

Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů a rostoucí strukturální nezaměstnanosti rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Pro Itálii je zejména důležité uskutečnit reformy v oblasti hospodářské soutěže, podnikatelského prostředí, kvality veřejných služeb a fungování trhu práce, včetně přerozdělení sociálních výdajů, aby vznikl rozsáhlejší a jednotný systém dávek v nezaměstnanosti.

| (4) | Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá, že se reálný HDP v roce 2010 vrátí k pozitivnímu růstu ve výši 1,1 %, oproti – 4,8 % v roce 2009 (– 5 % podle odhadů statistického úřadu zveřejněných dne 1. března 2010), a poté se ve zbývající části programového období zrychlí na míru 2 %. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se tento scénář zdá být založen na příznivých předpokladech růstu. Projekce inflace uvedené v programu se jeví realisticky. Projekce růstu zaměstnanosti a míry nezaměstnanosti jsou příznivější než v prognózách útvarů Komise z podzimu 2009, což odpovídá vyššímu růstu reálného HDP předpokládanému v programu. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá, že se reálný HDP v roce 2010 vrátí k pozitivnímu růstu ve výši 1,1 %, oproti – 4,8 % v roce 2009 (– 5 % podle odhadů statistického úřadu zveřejněných dne 1. března 2010), a poté se ve zbývající části programového období zrychlí na míru 2 %. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se tento scénář zdá být založen na příznivých předpokladech růstu. Projekce inflace uvedené v programu se jeví realisticky. Projekce růstu zaměstnanosti a míry nezaměstnanosti jsou příznivější než v prognózách útvarů Komise z podzimu 2009, což odpovídá vyššímu růstu reálného HDP předpokládanému v programu.

| (5) | Program odhaduje schodek veřejných financí v roce 2009 na 5,3 % HDP. Výrazné zhoršení oproti schodku ve výši 2,7 % HDP v roce 2008 odráží do velké míry dopad krize na veřejné finance. Bylo přijato několik balíčků pro hospodářské oživení v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy, které dohromady činily v roce 2009 přibližně 0,7 % HDP a podle vyjádření orgánů byly plně financovány z realokace stávajících finančních prostředků a dodatečných příjmů. Podle programu se plánuje, že již v roce 2010 bude fiskální politika mírně restriktivní, ještě výrazněji pak v letech 2011 a 2012, aby se nadměrný schodek odstranil do roku 2012. Toto je v podstatě v souladu se strategií ústupu od fiskální angažovanosti prosazovanou Radou a zároveň se tak zohledňuje velmi vysoký poměr veřejného dluhu k HDP. |
| --- | --- |

(5)

Program odhaduje schodek veřejných financí v roce 2009 na 5,3 % HDP. Výrazné zhoršení oproti schodku ve výši 2,7 % HDP v roce 2008 odráží do velké míry dopad krize na veřejné finance. Bylo přijato několik balíčků pro hospodářské oživení v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy, které dohromady činily v roce 2009 přibližně 0,7 % HDP a podle vyjádření orgánů byly plně financovány z realokace stávajících finančních prostředků a dodatečných příjmů. Podle programu se plánuje, že již v roce 2010 bude fiskální politika mírně restriktivní, ještě výrazněji pak v letech 2011 a 2012, aby se nadměrný schodek odstranil do roku 2012. Toto je v podstatě v souladu se strategií ústupu od fiskální angažovanosti prosazovanou Radou a zároveň se tak zohledňuje velmi vysoký poměr veřejného dluhu k HDP.

| (6) | Pro rok 2010 program počítá se snížením schodku veřejných financí o 0,3 procentního bodu HDP na 5,0 % HDP, což je při současné podobě programu v podstatě v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009. Předpokládá se pokles poměru příjmů k HDP o 0,5 procentního bodu, a to také z důvodu ukončení jednorázových opatření pro zvýšení příjmů, která měla dopad v roce 2009. Plánuje se ještě výraznější pokles poměru výdajů k HDP, a to o 0,8 procentního bodu HDP, zejména díky omezením výdajů, která byla přijata spolu s fiskálním balíčkem na období 2009–2011 schváleným v létě 2008. To se odráží ve zpomalování růstu primárních výdajů, u nichž je pro rok 2010 stanoven nárůst o pouhých 0,6 %, i prostřednictvím poklesu veřejných investic po zrychlení v roce 2009. Rozpočet pro rok 2010 sám obsahuje některá opatření nad rámec opatření plánovaných ve fiskálním balíčku na období 2009–2011 schváleném v roce 2008 a podle italských orgánů je vůči rozpočtové pozici neutrální. Obsahuje několik nových expanzivních opatření ve výši přibližně 0,4 % HDP, jež jsou zaměřena na podporu pracovníků s nízkými příjmy a zajišťují financování dalších zdravotních a sociálních výdajů i zahraničních vojenských misí. Hlavní zdroj financování představovaly jednorázové příjmy z mimořádné daně z aktiv nezákonně vyvezených ze země (scudo fiscale) zaznamenané v roce 2009 (0,35 % HDP), neboť díky tomuto pozitivnímu výsledku bylo v rozpočtu pro rok 2010 rozhodnuto odložit z roku 2009 na rok 2010 výběr některých daní z příjmu v odhadované výši 0,25 % HDP.
  Dodatečná expanzivní opatření znamenají určité odchylky od doporučení pro rok 2010, ale je třeba uznat, že jde pouze o odchylky drobné a podle odhadů italských orgánů jsou plně financovány realokací jednorázových příjmů scudo fiscale. Poté, co se strukturální saldo, tj. cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření, v roce 2009 zhoršilo o 0,25 procentního bodu HDP, mělo by se podle společně dohodnuté metodiky v roce 2010 zlepšit o 0,5 procentního bodu HDP, zejména díky omezení výdajů. |
| --- | --- |

(6)

Pro rok 2010 program počítá se snížením schodku veřejných financí o 0,3 procentního bodu HDP na 5,0 % HDP, což je při současné podobě programu v podstatě v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009. Předpokládá se pokles poměru příjmů k HDP o 0,5 procentního bodu, a to také z důvodu ukončení jednorázových opatření pro zvýšení příjmů, která měla dopad v roce 2009. Plánuje se ještě výraznější pokles poměru výdajů k HDP, a to o 0,8 procentního bodu HDP, zejména díky omezením výdajů, která byla přijata spolu s fiskálním balíčkem na období 2009–2011 schváleným v létě 2008. To se odráží ve zpomalování růstu primárních výdajů, u nichž je pro rok 2010 stanoven nárůst o pouhých 0,6 %, i prostřednictvím poklesu veřejných investic po zrychlení v roce 2009. Rozpočet pro rok 2010 sám obsahuje některá opatření nad rámec opatření plánovaných ve fiskálním balíčku na období 2009–2011 schváleném v roce 2008 a podle italských orgánů je vůči rozpočtové pozici neutrální. Obsahuje několik nových expanzivních opatření ve výši přibližně 0,4 % HDP, jež jsou zaměřena na podporu pracovníků s nízkými příjmy a zajišťují financování dalších zdravotních a sociálních výdajů i zahraničních vojenských misí. Hlavní zdroj financování představovaly jednorázové příjmy z mimořádné daně z aktiv nezákonně vyvezených ze země (scudo fiscale) zaznamenané v roce 2009 (0,35 % HDP), neboť díky tomuto pozitivnímu výsledku bylo v rozpočtu pro rok 2010 rozhodnuto odložit z roku 2009 na rok 2010 výběr některých daní z příjmu v odhadované výši 0,25 % HDP.

Dodatečná expanzivní opatření znamenají určité odchylky od doporučení pro rok 2010, ale je třeba uznat, že jde pouze o odchylky drobné a podle odhadů italských orgánů jsou plně financovány realokací jednorázových příjmů scudo fiscale. Poté, co se strukturální saldo, tj. cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření, v roce 2009 zhoršilo o 0,25 procentního bodu HDP, mělo by se podle společně dohodnuté metodiky v roce 2010 zlepšit o 0,5 procentního bodu HDP, zejména díky omezení výdajů.

| (7) | Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie programu je snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP do roku 2012, který představuje lhůtu pro odstranění nadměrného schodku stanovenou Radou, přičemž cílové schodky jsou stanoveny ve výši 3,9 % HDP v roce 2011 a 2,7 % HDP v roce 2012. Aby bylo těchto cílů dosaženo, plánuje vláda dodatečné úsilí o konsolidaci nad rámec úsilí již přijatého v rámci fiskálního balíčku na období 2009–2011, a to ve výši 0,4 procentního bodu HDP v roce 2011 a dalších 0,8 procentního bodu HDP v roce 2012. O rozsáhlých opatřeních této další konsolidace se neuvádějí žádné informace, takže není možné posoudit celkové složení plánovaných úprav. Primární saldo se plánuje ve výši 1,3 % HDP v roce 2011 a 2,7 % HDP v roce 2012. Plánovaná roční konsolidace dosahuje 0,5 procentního bodu HDP pro rok 2011 a 3/4 procentního bodu HDP pro rok 2012 ve strukturálním vyjádření. Rozpočtová úprava se tak zdá být soustředěna spíše do posledních let programového období. Program potvrzuje závazek k dosažení střednědobého cíle v podobě strukturálně vyrovnaného rozpočtu. S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu odráží tento střednědobý cíl cíle paktu; program jich však neplánuje dosáhnout v rámci programového období. |
| --- | --- |

(7)

Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie programu je snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP do roku 2012, který představuje lhůtu pro odstranění nadměrného schodku stanovenou Radou, přičemž cílové schodky jsou stanoveny ve výši 3,9 % HDP v roce 2011 a 2,7 % HDP v roce 2012. Aby bylo těchto cílů dosaženo, plánuje vláda dodatečné úsilí o konsolidaci nad rámec úsilí již přijatého v rámci fiskálního balíčku na období 2009–2011, a to ve výši 0,4 procentního bodu HDP v roce 2011 a dalších 0,8 procentního bodu HDP v roce 2012. O rozsáhlých opatřeních této další konsolidace se neuvádějí žádné informace, takže není možné posoudit celkové složení plánovaných úprav. Primární saldo se plánuje ve výši 1,3 % HDP v roce 2011 a 2,7 % HDP v roce 2012. Plánovaná roční konsolidace dosahuje 0,5 procentního bodu HDP pro rok 2011 a 3/4 procentního bodu HDP pro rok 2012 ve strukturálním vyjádření. Rozpočtová úprava se tak zdá být soustředěna spíše do posledních let programového období. Program potvrzuje závazek k dosažení střednědobého cíle v podobě strukturálně vyrovnaného rozpočtu. S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu odráží tento střednědobý cíl cíle paktu; program jich však neplánuje dosáhnout v rámci programového období.

| (8) | Rozpočtové výsledky by celkově mohly být horší než cíle stanovené v programu. Tato pravděpodobnost stoupá v pozdějších letech programového období. Zaprvé, růst reálného HDP by mohl být po celé období 2010–2012 nižší, než se předpokládá v programu. Analýza citlivosti provedená v rámci programu v této souvislosti naznačuje, že roční růst HDP nižší o 0,5 % by v programovém období znamenal celkový schodek vyšší o 0,7 procentního bodu HDP do roku 2012 (tj. 3,4 % HDP oproti cíli 2,7 % HDP) a v důsledku dopadů na potenciální růst také o 0,5 procentního bodu nižší strukturální úpravu za období 2010–2012. Zadruhé, rozpočtové cíle pro roky 2011 a 2012 se spoléhají na specifikování a vynaložení dalšího úsilí o konsolidaci, v programu se však neuvádějí rozsáhlá opatření této plánované další úpravy ve vztahu k trendovému scénáři založenému na nezměněné legislativě, který je předložen v programu. V programu se navíc podhodnocují skutečné výdajové trendy, a tím i rozsah konsolidačních opatření potřebných k dosažení rozpočtových cílů. Zatřetí, bude velmi obtížné dosáhnout trendových projekcí, které zohledňují fiskální balíček na období 2009–2011 z léta 2008, a to i bez přihlédnutí k požadovanému dalšímu úsilí o konsolidaci, neboť trendové projekce již počítaly s velmi značným stupněm omezení výdajů. Dosavadní výsledky v této souvislosti ukazují, že nelze vyloučit překročení výdajů na centrální a místní úrovni, zejména u běžných primárních výdajů, které se za posledních deset let zvýšily průměrně přibližně o 4,5 %. Dodržení přísných cílů v oblasti výdajů, které byly stanoveny ve fiskálním balíčku z léta roku 2008, bude vyžadovat zintenzivnění úsilí o snížení výdajů, zvýšení účinnosti a zlepšení kvality služeb. |
| --- | --- |

(8)

Rozpočtové výsledky by celkově mohly být horší než cíle stanovené v programu. Tato pravděpodobnost stoupá v pozdějších letech programového období. Zaprvé, růst reálného HDP by mohl být po celé období 2010–2012 nižší, než se předpokládá v programu. Analýza citlivosti provedená v rámci programu v této souvislosti naznačuje, že roční růst HDP nižší o 0,5 % by v programovém období znamenal celkový schodek vyšší o 0,7 procentního bodu HDP do roku 2012 (tj. 3,4 % HDP oproti cíli 2,7 % HDP) a v důsledku dopadů na potenciální růst také o 0,5 procentního bodu nižší strukturální úpravu za období 2010–2012. Zadruhé, rozpočtové cíle pro roky 2011 a 2012 se spoléhají na specifikování a vynaložení dalšího úsilí o konsolidaci, v programu se však neuvádějí rozsáhlá opatření této plánované další úpravy ve vztahu k trendovému scénáři založenému na nezměněné legislativě, který je předložen v programu. V programu se navíc podhodnocují skutečné výdajové trendy, a tím i rozsah konsolidačních opatření potřebných k dosažení rozpočtových cílů. Zatřetí, bude velmi obtížné dosáhnout trendových projekcí, které zohledňují fiskální balíček na období 2009–2011 z léta 2008, a to i bez přihlédnutí k požadovanému dalšímu úsilí o konsolidaci, neboť trendové projekce již počítaly s velmi značným stupněm omezení výdajů. Dosavadní výsledky v této souvislosti ukazují, že nelze vyloučit překročení výdajů na centrální a místní úrovni, zejména u běžných primárních výdajů, které se za posledních deset let zvýšily průměrně přibližně o 4,5 %. Dodržení přísných cílů v oblasti výdajů, které byly stanoveny ve fiskálním balíčku z léta roku 2008, bude vyžadovat zintenzivnění úsilí o snížení výdajů, zvýšení účinnosti a zlepšení kvality služeb.

| (9) | Poměr hrubého veřejného dluhu k HDP je vysoko nad referenční hodnotou stanovenou ve Smlouvě a podle projekcí bude růst až do roku 2010. V programu se odhaduje, že poměr dluhu k HDP se po svém vzestupu v roce 2008 zvýšil v roce 2009 o 9,3 procentního bodu, tj. na 115,1 % HDP (115,8 % podle odhadů statistického úřadu zveřejněných dne 1. března 2010), především kvůli vysokému úrokovému zatížení a prudkému poklesu reálného HDP, které byly pouze částečně kompenzovány dosud značným účinkem deflátoru HDP. Dluh se zvýšil rovněž z důvodu prvního záporného primárního salda od roku 1991, jakož i vnitřní dynamiky dluhu, a to zejména kvůli obezřetnostní akumulaci likvidních aktiv ze strany státní pokladny. Pro rok 2010 program předpokládá další nárůst poměru dluhu k HDP o 1,8 procentního bodu, neboť účinek úrokového zatížení zvyšující dluh je pouze částečně kompenzován předpokládaným kladným růstem reálného HDP a deflátoru HDP. Poté se předpokládá, že poměr dluhu k HDP bude v letech 2011 a 2012 klesat na 114,6 % HDP, zejména díky plánovanému kladnému primárnímu saldu a předpokládanému zrychlení růstu reálného HDP. Poměr dluhu k HDP by se však také mohl vyvíjet méně příznivě, než předpokládá program, zejména po roce 2010, a to s ohledem na rizika, kterým je rozpočtová konsolidace vystavena, a s ohledem na to, že je možné, že reálný HDP poroste méně příznivě, než se předpokládá v programu. |
| --- | --- |

(9)

Poměr hrubého veřejného dluhu k HDP je vysoko nad referenční hodnotou stanovenou ve Smlouvě a podle projekcí bude růst až do roku 2010. V programu se odhaduje, že poměr dluhu k HDP se po svém vzestupu v roce 2008 zvýšil v roce 2009 o 9,3 procentního bodu, tj. na 115,1 % HDP (115,8 % podle odhadů statistického úřadu zveřejněných dne 1. března 2010), především kvůli vysokému úrokovému zatížení a prudkému poklesu reálného HDP, které byly pouze částečně kompenzovány dosud značným účinkem deflátoru HDP. Dluh se zvýšil rovněž z důvodu prvního záporného primárního salda od roku 1991, jakož i vnitřní dynamiky dluhu, a to zejména kvůli obezřetnostní akumulaci likvidních aktiv ze strany státní pokladny. Pro rok 2010 program předpokládá další nárůst poměru dluhu k HDP o 1,8 procentního bodu, neboť účinek úrokového zatížení zvyšující dluh je pouze částečně kompenzován předpokládaným kladným růstem reálného HDP a deflátoru HDP. Poté se předpokládá, že poměr dluhu k HDP bude v letech 2011 a 2012 klesat na 114,6 % HDP, zejména díky plánovanému kladnému primárnímu saldu a předpokládanému zrychlení růstu reálného HDP. Poměr dluhu k HDP by se však také mohl vyvíjet méně příznivě, než předpokládá program, zejména po roce 2010, a to s ohledem na rizika, kterým je rozpočtová konsolidace vystavena, a s ohledem na to, že je možné, že reálný HDP poroste méně příznivě, než se předpokládá v programu.

| (10) | Střednědobé projekce vývoje dluhu, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že by rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, byla pro stabilizaci poměru dluhu k HDP do roku 2020 dostačující. |
| --- | --- |

(10)

Střednědobé projekce vývoje dluhu, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že by rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, byla pro stabilizaci poměru dluhu k HDP do roku 2020 dostačující.

| (11) | Dlouhodobý dopad stárnutí populace na rozpočet je výrazně nižší, než činí průměr EU, s tím, že v důsledku úplného provedení přijatých reforem vykazují výdaje na důchody pomalejší růst, než je průměr v EU. Nicméně výdaje na důchody v poměru k HDP zůstávají mezi nejvyššími v EU. Rozpočtová pozice v roce 2009, kterou program očekává, by nebyla dostatečná pro stabilizaci současného poměru dluhu k HDP. Dosažení vysokých primárních přebytků by tedy pomohlo omezit rizika, která ohrožují dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, která byla ve zprávě Komise o udržitelnosti z roku 2009 (3) hodnocena jako střední. |
| --- | --- |

(11)

Dlouhodobý dopad stárnutí populace na rozpočet je výrazně nižší, než činí průměr EU, s tím, že v důsledku úplného provedení přijatých reforem vykazují výdaje na důchody pomalejší růst, než je průměr v EU. Nicméně výdaje na důchody v poměru k HDP zůstávají mezi nejvyššími v EU. Rozpočtová pozice v roce 2009, kterou program očekává, by nebyla dostatečná pro stabilizaci současného poměru dluhu k HDP. Dosažení vysokých primárních přebytků by tedy pomohlo omezit rizika, která ohrožují dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, která byla ve zprávě Komise o udržitelnosti z roku 2009 (3) hodnocena jako střední.

| (12) | Fiskální řízení se v Itálii od vstupu do eurozóny výrazně zlepšilo díky rozpočtovým omezením uloženým Smlouvou a Paktem o stabilitě a růstu. V několika oblastech fiskálního rámce je však ještě prostor pro zlepšení. V nedávné době bylo přijato několik iniciativ pro zlepšení fiskálního řízení v Itálii. Zaprvé, vláda v létě 2008 přijala tříletý balíček pro řešení tradičního krátkodobého zaměření rozpočtových plánů, v němž stanovila nejen cíle jednotlivých položek výdajů a příjmů pro každý rok, ale také rozsáhlá opatření nutná k jejich dosažení. Podle příslušných orgánů k výše uvedenému nedošlo u rozpočtu na rok 2010 s ohledem na nejistotu spojenou se zhoršením hospodářské situace. Rámcový zákon o reformě rozpočtového procesu přijatý v roce 2009 však zavedl do právních předpisů tříletý rozpočtový výhled. Druhým vylepšením bylo zjednodušení struktury státního rozpočtu, které umožňuje jednodušší přidělování zdrojů zaměřené na jednotlivé politiky.
  Zatřetí bylo učiněno několik kroků pro zlepšení sledování výdajů prostřednictvím podrobného přezkoumávání výdajů na úrovni ministerstev. Dvě posledně zmiňovaná vylepšení byla také zapracována do rámcového zákona, a stala se tak stálou součástí rozpočtového procesu. Nezbývá než čekat, zda uvedení této reformy do praxe, které potrvá několik let, přinese plánované výsledky v podobě lepší kontroly nad výdaji a lepšího fiskálního řízení. Do budoucna je pro fiskální řízení významnou výzvou specifikovat a provést nový rámec pro fiskální federalismus, který by zajistil odpovědnost místních vládních institucí a stimuloval efektivnost. |
| --- | --- |

(12)

Fiskální řízení se v Itálii od vstupu do eurozóny výrazně zlepšilo díky rozpočtovým omezením uloženým Smlouvou a Paktem o stabilitě a růstu. V několika oblastech fiskálního rámce je však ještě prostor pro zlepšení. V nedávné době bylo přijato několik iniciativ pro zlepšení fiskálního řízení v Itálii. Zaprvé, vláda v létě 2008 přijala tříletý balíček pro řešení tradičního krátkodobého zaměření rozpočtových plánů, v němž stanovila nejen cíle jednotlivých položek výdajů a příjmů pro každý rok, ale také rozsáhlá opatření nutná k jejich dosažení. Podle příslušných orgánů k výše uvedenému nedošlo u rozpočtu na rok 2010 s ohledem na nejistotu spojenou se zhoršením hospodářské situace. Rámcový zákon o reformě rozpočtového procesu přijatý v roce 2009 však zavedl do právních předpisů tříletý rozpočtový výhled. Druhým vylepšením bylo zjednodušení struktury státního rozpočtu, které umožňuje jednodušší přidělování zdrojů zaměřené na jednotlivé politiky.

Zatřetí bylo učiněno několik kroků pro zlepšení sledování výdajů prostřednictvím podrobného přezkoumávání výdajů na úrovni ministerstev. Dvě posledně zmiňovaná vylepšení byla také zapracována do rámcového zákona, a stala se tak stálou součástí rozpočtového procesu. Nezbývá než čekat, zda uvedení této reformy do praxe, které potrvá několik let, přinese plánované výsledky v podobě lepší kontroly nad výdaji a lepšího fiskálního řízení. Do budoucna je pro fiskální řízení významnou výzvou specifikovat a provést nový rámec pro fiskální federalismus, který by zajistil odpovědnost místních vládních institucí a stimuloval efektivnost.

| (13) | Přestože provádění důchodových reforem a postupné zvyšování věkové hranice pro odchod do důchodu u státních úřednic, které bylo zavedeno v roce 2009, znamenají pozitivní vývoj, je stále složení sociálních výdajů příliš zaměřené na vysoké výdaje na důchody. Toto se projevuje nepříznivě na ostatních sociálních výdajích a na produktivnějších výdajích zaměřených na podporu výzkumu a inovací, což ve svém důsledku může mít negativní dopad na potenciál růst. Navíc vzhledem k tomu, že se konsolidační strategie v průběhu programového období spoléhá na přizpůsobení založené na výdajové stránce, je zapotřebí výrazné zvýšení efektivity, aby se předešlo snížení úrovně a kvality poskytovaných služeb. Úsilí vynaložené v nedávné době na zlepšení účinnosti a nákladové efektivnosti veřejné správy a na reformu organizace školních osnov ve vyšším středním školství by mohlo mít ve středně až dlouhodobém výhledu kladné rozpočtové dopady. |
| --- | --- |

(13)

Přestože provádění důchodových reforem a postupné zvyšování věkové hranice pro odchod do důchodu u státních úřednic, které bylo zavedeno v roce 2009, znamenají pozitivní vývoj, je stále složení sociálních výdajů příliš zaměřené na vysoké výdaje na důchody. Toto se projevuje nepříznivě na ostatních sociálních výdajích a na produktivnějších výdajích zaměřených na podporu výzkumu a inovací, což ve svém důsledku může mít negativní dopad na potenciál růst. Navíc vzhledem k tomu, že se konsolidační strategie v průběhu programového období spoléhá na přizpůsobení založené na výdajové stránce, je zapotřebí výrazné zvýšení efektivity, aby se předešlo snížení úrovně a kvality poskytovaných služeb. Úsilí vynaložené v nedávné době na zlepšení účinnosti a nákladové efektivnosti veřejné správy a na reformu organizace školních osnov ve vyšším středním školství by mohlo mít ve středně až dlouhodobém výhledu kladné rozpočtové dopady.

| (14) | Celkově je v roce 2010 rozpočtová strategie stanovená v programu do velké míry v souladu s doporučeními Rady podle čl. 126 odst. 7. Od roku 2011 by však s ohledem na rizika ohrožující cílové schodky rozpočtová strategie nemusela být v souladu s doporučeními Rady. Zejména cílové schodky pro roky 2011–2012 je zapotřebí podepřít konkrétními opatřeními a dostatečně posílit plány na celé období, aby byla řešena rizika možného méně příznivého růstu HDP a případné nekázně na straně výdajů. Stejné závěry platí pro strukturální úsilí plánované v programu, které může zůstat pozadu za doporučeními Rady. Nebude-li k těmto rizikům přistoupeno odpovídajícím způsobem a nebudou-li plány konsolidace plně provedeny, nemusí rozpočtová strategie postačovat k tomu, aby se v letech 2011–2012 velmi vysoký poměr veřejného dluhu k HDP začal opět snižovat. |
| --- | --- |

(14)

Celkově je v roce 2010 rozpočtová strategie stanovená v programu do velké míry v souladu s doporučeními Rady podle čl. 126 odst. 7. Od roku 2011 by však s ohledem na rizika ohrožující cílové schodky rozpočtová strategie nemusela být v souladu s doporučeními Rady. Zejména cílové schodky pro roky 2011–2012 je zapotřebí podepřít konkrétními opatřeními a dostatečně posílit plány na celé období, aby byla řešena rizika možného méně příznivého růstu HDP a případné nekázně na straně výdajů. Stejné závěry platí pro strukturální úsilí plánované v programu, které může zůstat pozadu za doporučeními Rady. Nebude-li k těmto rizikům přistoupeno odpovídajícím způsobem a nebudou-li plány konsolidace plně provedeny, nemusí rozpočtová strategie postačovat k tomu, aby se v letech 2011–2012 velmi vysoký poměr veřejného dluhu k HDP začal opět snižovat.

| (15) | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje určité nedostatky jak u povinných, tak u nepovinných údajů (4). Ve svých doporučeních podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009 s cílem odstranit nadměrný schodek Rada Itálii také vyzvala, aby informovala o pokroku při provádění doporučení Rady v rámci samostatné kapitoly aktualizací programu stability. Itálie toto doporučení splnila částečně, neboť neposkytla informace o rozsáhlých opatřeních nutných k dosažení další konsolidace plánované v letech 2011 a 2012. |
| --- | --- |

(15)

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje určité nedostatky jak u povinných, tak u nepovinných údajů (4). Ve svých doporučeních podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009 s cílem odstranit nadměrný schodek Rada Itálii také vyzvala, aby informovala o pokroku při provádění doporučení Rady v rámci samostatné kapitoly aktualizací programu stability. Itálie toto doporučení splnila částečně, neboť neposkytla informace o rozsáhlých opatřeních nutných k dosažení další konsolidace plánované v letech 2011 a 2012.

Celkový závěr zní, že program předpokládá, že se schodek v roce 2010 mírně sníží na 5 % HDP, proti 5,3 % HDP v roce 2009, a to díky přizpůsobení založenému na výdajové stránce přijatému v létě 2008 a potvrzenému v rozpočtu na rok 2010. Snížení poměru schodku k HDP pod 3 % se poté plánuje do roku 2012, který představuje lhůtu pro odstranění nadměrného schodku stanovenou Radou. Strategie se zakládá i) na dalším provádění přizpůsobení založeného na výdajové stránce přijatého v létě 2008 na období 2009–2011 a ii) na dalším úsilí o konsolidaci ve výši 0,4 procentního bodu HDP v roce 2011 a dalších 0,8 procentního bodu v roce 2012, které však není podpořeno rozsáhlými opatřeními. Poměr hrubého dluhu k HDP se má oproti hodnotě mírně nad 115 % HDP v roce 2009 zvýšit v roce 2010 zhruba na 117 % HDP. Předpokládá se, že poté v roce 2012 klesne směrem k hodnotě 114,6 % HDP, což je v souladu s plánovanými rozpočtovými cíli a předpoklady hospodářského růstu. Poměry schodku a dluhu k HDP by však mohly být vyšší než cílové hodnoty. Celkově se makroekonomické předpoklady programu jeví jako příznivé. Kromě toho, že nejsou uvedena rozsáhlá opatření na podporu plánovaného úsilí o konsolidaci, bude dosažení trendových projekcí velmi obtížné, protože již počítají s velmi značným stupněm omezení výdajů. Záznamy v této souvislosti ukazují, že nelze vyloučit překročení výdajů. Pro fiskální řízení je náročným úkolem provést reformu rozpočtového procesu a pravidel upravujících fiskální federalismus tak, aby se zlepšila odpovědnost místních vládních institucí a zajistila fiskální disciplína. Vedle fiskální konsolidace, jež je podmínkou pro to, aby si veřejné finance zachovaly udržitelný vývoj také s ohledem na velice vysoký poměr dluhu k HDP, bude v nadcházejících letech dalším klíčovým úkolem italské hospodářské politiky stimulovat rychlé a trvalé oživení růstu produktivity tak, aby se obnovila konkurenceschopnost a zvýšil se nízký růst potenciálního HDP země.

S ohledem na výše uvedené hodnocení a na doporučení podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování EU ze dne 2. prosince 2009 se Itálie vyzývá, aby:

| i) | důsledně provedla plánované rozpočtové úpravy, zejména aby provedla fiskální konsolidaci v roce 2010 podle plánu, posílila plánovanou konsolidaci pro roky 2011 a 2012 konkrétními opatřeními a aby zároveň byla připravena přijmout další požadovaná konsolidační opatření, pokud se naplní makroekonomický scénář, z nějž vychází doporučení podle čl. 126 odst. 7; využila, jak je stanoveno v doporučení týkajícím se postupu při nadměrném schodku, každé příležitosti nad rámec fiskálního úsilí, včetně lepších hospodářských podmínek, aby se urychlil pokles poměru hrubého dluhu k HDP k referenční hodnotě 60 % HDP, |
| --- | --- |

i)

důsledně provedla plánované rozpočtové úpravy, zejména aby provedla fiskální konsolidaci v roce 2010 podle plánu, posílila plánovanou konsolidaci pro roky 2011 a 2012 konkrétními opatřeními a aby zároveň byla připravena přijmout další požadovaná konsolidační opatření, pokud se naplní makroekonomický scénář, z nějž vychází doporučení podle čl. 126 odst. 7; využila, jak je stanoveno v doporučení týkajícím se postupu při nadměrném schodku, každé příležitosti nad rámec fiskálního úsilí, včetně lepších hospodářských podmínek, aby se urychlil pokles poměru hrubého dluhu k HDP k referenční hodnotě 60 % HDP,

| ii) | zajistila, aby se provedením reformy rozpočtového procesu zlepšily podmínky kontroly výdajů a napomohlo se cíli udržet zdravé veřejné finance a aby se díky pravidlům upravujícím fiskální federalismus zlepšila odpovědnost místních vládních institucí a stimulovala efektivnost. |
| --- | --- |

ii)

zajistila, aby se provedením reformy rozpočtového procesu zlepšily podmínky kontroly výdajů a napomohlo se cíli udržet zdravé veřejné finance a aby se díky pravidlům upravujícím fiskální federalismus zlepšila odpovědnost místních vládních institucí a stimulovala efektivnost.

Itálie se rovněž vyzývá k tomu, aby zlepšila soulad s požadavky na údaje podle souboru pravidel s ohledem na to, že projekce příjmů a výdajů v pozdějších letech jsou orientační povahy, a aby v kapitole o postupu při nadměrném schodku v nadcházejících aktualizacích programu stability předložila více informací o rozsáhlých opatřeních podporujících plánovanou konsolidaci v těchto letech.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS leden 2010 | –1,0 | –4,8 | 1,1 | 2,0 | 2,0 |
| KOM listopad 2009 | –1,0 | –4,7 | 0,7 | 1,4 | neuv. |
| PS únor 2009 | –0,6 | –2,0 | 0,3 | 1,0 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | PS leden 2010 | 3,5 | 0,8 | 1,5 | 2,0 | 2,0 |
| KOM listopad 2009 | 3,5 | 0,8 | 1,8 | 2,0 | neuv. |
| PS únor 2009 | 3,5 | 1,2 | 1,7 | 2,0 | neuv. |
| Mezera výstupu (5)

  (% potenciálního HDP) | PS leden 2010 | 1,1 | –4,0 | –3,5 | –2,5 | –1,6 |
| KOM listopad 2009 (6) | 1,3 | –3,6 | –3,2 | –2,5 | neuv. |
| PS únor 2009 | 0,3 | –2,3 | –2,7 | –2,5 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (% HDP) | PS leden 2010 | –2,9 | –1,8 | –1,6 | –1,3 | –1,3 |
| KOM listopad 2009 | –2,9 | –2,3 | –2,3 | –2,3 | neuv. |
| PS únor 2009 | –1,6 | –1,3 | –1,1 | –0,9 | neuv. |
| Veřejné příjmy (7)

  (% HDP) | PS leden 2010 | 46,0 | 46,4 | 45,9 | 45,5 | 45,6 |
| KOM listopad 2009 | 46,0 | 46,3 | 45,5 | 45,4 | neuv. |
| PS únor 2009 | 46,4 | 46,8 | 46,8 | 46,4 | neuv. |
| Veřejné výdaje (7)

  (% HDP) | PS leden 2010 | 48,8 | 51,7 | 50,9 | 49,9 | 49,5 |
| KOM listopad 2009 | 48,8 | 51,6 | 50,8 | 50,5 | neuv. |
| PS únor 2009 | 49,0 | 50,5 | 50,0 | 49,5 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | PS leden 2010 | –2,7 | –5,3 | –5,0 | –3,9 | –2,7 |
| KOM listopad 2009 | –2,7 | –5,3 | –5,3 | –5,1 | neuv. |
| PS únor 2009 | –2,6 | –3,7 | –3,3 | –2,9 | neuv. |
| Primární saldo
  (% HDP) | PS leden 2010 | 2,4 | –0,5 | –0,1 | 1,3 | 2,7 |
| KOM listopad 2009 | 2,4 | –0,5 | –0,6 | 0,1 | neuv. |
| PS únor 2009 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 2,6 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (5)

  (% HDP) | PS leden 2010 | –3,3 | –3,2 | –3,2 | –2,7 | –1,9 |
| KOM listopad 2009 | –3,4 | –3,5 | –3,7 | –3,8 | neuv. |
| PS únor 2009 | –2,7 | –2,6 | –1,9 | –1,6 | neuv. |
| Strukturální saldo (8)

  (% HDP) | PS leden 2010 | –3,5 | –3,8 | –3,3 | –2,7 | –1,9 |
| KOM listopad 2009 | –3,6 | –3,7 | –3,7 | –3,7 | neuv. |
| PS únor 2009 | –2,9 | –2,7 | –2,0 | –1,7 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | PS leden 2010 | 105,8 | 115,1 | 116,9 | 116,5 | 114,6 |
| KOM listopad 2009 | 105,8 | 114,6 | 116,7 | 117,8 | neuv. |
| PS únor 2009 | 105,9 | 110,5 | 112,0 | 111,6 | neuv. |
| Program stability (PS); prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2008

2009

2010

2011

2012

Reálný HDP

(změna v %)

PS leden 2010

–1,0

–4,8

1,1

2,0

2,0

KOM listopad 2009

–1,0

–4,7

0,7

1,4

neuv.

PS únor 2009

–0,6

–2,0

0,3

1,0

neuv.

Inflace HISC

(%)

PS leden 2010

3,5

0,8

1,5

2,0

2,0

KOM listopad 2009

3,5

0,8

1,8

2,0

neuv.

PS únor 2009

3,5

1,2

1,7

2,0

neuv.

Mezera výstupu (5)

(% potenciálního HDP)

PS leden 2010

1,1

–4,0

–3,5

–2,5

–1,6

KOM listopad 2009 (6)

1,3

–3,6

–3,2

–2,5

neuv.

PS únor 2009

0,3

–2,3

–2,7

–2,5

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(% HDP)

PS leden 2010

–2,9

–1,8

–1,6

–1,3

–1,3

KOM listopad 2009

–2,9

–2,3

–2,3

–2,3

neuv.

PS únor 2009

–1,6

–1,3

–1,1

–0,9

neuv.

Veřejné příjmy (7)

(% HDP)

PS leden 2010

46,0

46,4

45,9

45,5

45,6

KOM listopad 2009

46,0

46,3

45,5

45,4

neuv.

PS únor 2009

46,4

46,8

46,8

46,4

neuv.

Veřejné výdaje (7)

(% HDP)

PS leden 2010

48,8

51,7

50,9

49,9

49,5

KOM listopad 2009

48,8

51,6

50,8

50,5

neuv.

PS únor 2009

49,0

50,5

50,0

49,5

neuv.

Saldo veřejných financí

(% HDP)

PS leden 2010

–2,7

–5,3

–5,0

–3,9

–2,7

KOM listopad 2009

–2,7

–5,3

–5,3

–5,1

neuv.

PS únor 2009

–2,6

–3,7

–3,3

–2,9

neuv.

Primární saldo

(% HDP)

PS leden 2010

2,4

–0,5

–0,1

1,3

2,7

KOM listopad 2009

2,4

–0,5

–0,6

0,1

neuv.

PS únor 2009

2,5

1,3

1,9

2,6

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (5)

(% HDP)

PS leden 2010

–3,3

–3,2

–3,2

–2,7

–1,9

KOM listopad 2009

–3,4

–3,5

–3,7

–3,8

neuv.

PS únor 2009

–2,7

–2,6

–1,9

–1,6

neuv.

Strukturální saldo (8)

(% HDP)

PS leden 2010

–3,5

–3,8

–3,3

–2,7

–1,9

KOM listopad 2009

–3,6

–3,7

–3,7

–3,7

neuv.

PS únor 2009

–2,9

–2,7

–2,0

–1,7

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

PS leden 2010

105,8

115,1

116,9

116,5

114,6

KOM listopad 2009

105,8

114,6

116,7

117,8

neuv.

PS únor 2009

105,9

110,5

112,0

111,6

neuv.

Program stability (PS); prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_cs.htm

(2)  Toto hodnocení vychází zejména z prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 a z průběžné prognózy z února 2010, bere však v úvahu i další informace, jež jsou od uvedené doby k dispozici.

(3)  V závěrech Rady ze dne 10. listopadu 2009 o udržitelnosti veřejných financí „Rada vyzývá členské státy, aby ve svých budoucích programech stability a konvergenčních programech zaměřily pozornost na strategie orientované na udržitelnost“, a dále „vyzývá Komisi spolu s Výborem pro hospodářskou politiku a Hospodářským a finančním výborem, aby dále vyvíjely metodiku hodnocení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jež by měla být včas k dispozici pro účely nadcházející zprávy o udržitelnosti“, která se plánuje na rok 2012.

(4)  Program zejména neobsahuje rozsáhlá opatření na podporu další plánované konsolidace potřebné k dosažení střednědobých rozpočtových cílů. Proto poměry výdajů a příjmů k HDP uvedené v programu pro roky 2011 a 2012 nejsou v souladu s rozpočtovými cíli. Navíc nejsou předloženy nepovinné údaje o výdajích vládních institucí podle účelu (tabulka 3 v příloze 2 souboru pravidel) a o likvidních finančních aktivech a čistém finančním dluhu (tabulka 4 v příloze 2 souboru pravidel).

(5)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(6)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2008–2011 ve výši 0,4 %, 0,2 %, 0,3 % a 0,7 %.

(7)  Údaje o příjmech a výdajích uvedené v programu jsou trendy založené na nezměněné legislativě. Cílová salda veřejných financí zahrnují dodatečná opatření s kladným dopadem ve výši 0,4 % HDP v roce 2011 a dalších 0,8 % HDP v roce 2012.

(8)  Cyklicky očištěná salda bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření dosahují 0,2 % HDP za rok 2008, 0,6 % za rok 2009 a 0,1 % za rok 2010; podle posledního programu všechna snižují schodek. Podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 jednorázová a jiná dočasná opatření dosahují 0,2 % HDP za roky 2008 i 2009 (a snižují schodek); 0 % za rok 2010 a 0,1 % za rok 2011 (a zvyšují schodek).

Zdroj:

Program stability (PS); prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 1.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 142/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 142/19

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Lotyšska na období 2009–2012

2010/C 142/04

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný konvergenční program Lotyšska na období 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný konvergenční program Lotyšska na období 2009–2012.

| (2) | Globální finanční krize zesílila otřes z náhlého ukončení prudkého růstu domácích úvěrů a cen nemovitostí v Lotyšsku tím, že došlo ke zpřísnění dostupnosti úvěrů a podmínek, za nichž jsou poskytovány. Současný pokles na vnějších trzích postihl odvětví obchodovatelných statků. Kromě toho ztrátu konkurenceschopnosti z předchozích let prohloubilo znehodnocení měn některých hlavních obchodních partnerů.
  Lotyšské finanční trhy a bankovní sektor jsou od října roku 2008 pod značným tlakem. To přimělo lotyšské orgány k tomu, aby požádaly o mezinárodní finanční pomoc; tato pomoc byla poskytnuta na konci roku 2008 (2) a byla podmíněna rozsáhlou fiskální konsolidací a reformou finančního systému a strukturálními reformami. Vzhledem k mnohem rozsáhlejšímu zhoršení hospodářských a rozpočtových podmínek v první polovině roku 2009, než se očekávalo, vláda následně provedla dodatečná opatření pro fiskální konsolidaci, která byla zčásti podpořena strukturálními reformami. Výše popsaný vývoj přiměl Radu k tomu, aby dne 7. července 2009 rozhodla o existenci nadměrného schodku v Lotyšsku a doporučila jeho nápravu do roku 2012 v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES. V druhém pololetí roku 2009 se exportně zaměřený sektor ekonomiky stabilizoval a začal vykazovat určité počáteční znaky oživení. Oslabení domácí poptávky však zůstalo velice vážné, a to především kvůli prudkému zhoršení situace na trhu práce a zápornému růstu úvěrů. Ke stabilizaci důvěry a zlepšení tržních nálad vůči Lotyšsku nicméně přispělo vyplácení mezinárodní finanční pomoci, důsledné provedení rozpočtu na rok 2009 a úspěšné přijetí rozpočtu pro rok 2010, který obsahuje další opatření pro fiskální konsolidaci. Pro hospodářskou politiku je i nadále hlavní výzvou hospodářská stabilizace a návrat k procesu vyrovnávání rozdílů v hospodářské úrovni, který vychází z pevných základů. Hospodářská stabilizace závisí do značné míry na ukotvení dlouhodobých očekávání, pro které má zásadní význam provedení plánovaného procesu fiskální konsolidace. Hospodářská stabilizace rovněž přímo závisí na přijetí strukturálně rozumných a sociálně spravedlivých fiskálních opatření a rovněž na pokroku dosaženém při restrukturalizaci hospodářství směrem k odvětví obchodovatelných statků. Zdá se, že vzhledem k výraznému zhoršení vnější konkurenceschopnosti v letech hospodářského rozmachu je zapotřebí dále upravit ceny na domácím trhu a zvýšit produktivitu. Využití strukturálních fondů EU by mělo přispět k posílení odvětví obchodovatelných statků a zmírnění recese.
  Prudký pokles domácí poptávky a nárůst volné kapacity přispěly ke zmírnění stávající nerovnováhy, ke snížení inflace a odstranění vnějšího schodku, a to do značné míry zhroucením dovozu. Saldo zahraničního obchodu, které bylo v letech hospodářského rozmachu výrazně negativní a bylo financováno dovozem kapitálu ve spojitosti s bankovním sektorem, což vedlo k rychlému nárůstu čistých vnějších závazků, dosáhlo v roce 2009 odhadovaného přebytku přesahujícího 8 % HDP a během programového období zůstane ve výrazném přebytku. |
| --- | --- |

(2)

Globální finanční krize zesílila otřes z náhlého ukončení prudkého růstu domácích úvěrů a cen nemovitostí v Lotyšsku tím, že došlo ke zpřísnění dostupnosti úvěrů a podmínek, za nichž jsou poskytovány. Současný pokles na vnějších trzích postihl odvětví obchodovatelných statků. Kromě toho ztrátu konkurenceschopnosti z předchozích let prohloubilo znehodnocení měn některých hlavních obchodních partnerů.

Lotyšské finanční trhy a bankovní sektor jsou od října roku 2008 pod značným tlakem. To přimělo lotyšské orgány k tomu, aby požádaly o mezinárodní finanční pomoc; tato pomoc byla poskytnuta na konci roku 2008 (2) a byla podmíněna rozsáhlou fiskální konsolidací a reformou finančního systému a strukturálními reformami. Vzhledem k mnohem rozsáhlejšímu zhoršení hospodářských a rozpočtových podmínek v první polovině roku 2009, než se očekávalo, vláda následně provedla dodatečná opatření pro fiskální konsolidaci, která byla zčásti podpořena strukturálními reformami. Výše popsaný vývoj přiměl Radu k tomu, aby dne 7. července 2009 rozhodla o existenci nadměrného schodku v Lotyšsku a doporučila jeho nápravu do roku 2012 v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES. V druhém pololetí roku 2009 se exportně zaměřený sektor ekonomiky stabilizoval a začal vykazovat určité počáteční znaky oživení. Oslabení domácí poptávky však zůstalo velice vážné, a to především kvůli prudkému zhoršení situace na trhu práce a zápornému růstu úvěrů. Ke stabilizaci důvěry a zlepšení tržních nálad vůči Lotyšsku nicméně přispělo vyplácení mezinárodní finanční pomoci, důsledné provedení rozpočtu na rok 2009 a úspěšné přijetí rozpočtu pro rok 2010, který obsahuje další opatření pro fiskální konsolidaci. Pro hospodářskou politiku je i nadále hlavní výzvou hospodářská stabilizace a návrat k procesu vyrovnávání rozdílů v hospodářské úrovni, který vychází z pevných základů. Hospodářská stabilizace závisí do značné míry na ukotvení dlouhodobých očekávání, pro které má zásadní význam provedení plánovaného procesu fiskální konsolidace. Hospodářská stabilizace rovněž přímo závisí na přijetí strukturálně rozumných a sociálně spravedlivých fiskálních opatření a rovněž na pokroku dosaženém při restrukturalizaci hospodářství směrem k odvětví obchodovatelných statků. Zdá se, že vzhledem k výraznému zhoršení vnější konkurenceschopnosti v letech hospodářského rozmachu je zapotřebí dále upravit ceny na domácím trhu a zvýšit produktivitu. Využití strukturálních fondů EU by mělo přispět k posílení odvětví obchodovatelných statků a zmírnění recese.

Prudký pokles domácí poptávky a nárůst volné kapacity přispěly ke zmírnění stávající nerovnováhy, ke snížení inflace a odstranění vnějšího schodku, a to do značné míry zhroucením dovozu. Saldo zahraničního obchodu, které bylo v letech hospodářského rozmachu výrazně negativní a bylo financováno dovozem kapitálu ve spojitosti s bankovním sektorem, což vedlo k rychlému nárůstu čistých vnějších závazků, dosáhlo v roce 2009 odhadovaného přebytku přesahujícího 8 % HDP a během programového období zůstane ve výrazném přebytku.

| (3) | Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů a rostoucí strukturální nezaměstnanosti rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Pro Lotyšsko je zejména důležité urychlit provádění rozsáhlých strukturálních reforem v oblastech řízení rozpočtu a veřejného sektoru, zlepšit úroveň dovedností v rámci úsilí o zvýšení produktivity a účinně využívat dostupné strukturální fondy EU. |
| --- | --- |

(3)

Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů a rostoucí strukturální nezaměstnanosti rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Pro Lotyšsko je zejména důležité urychlit provádění rozsáhlých strukturálních reforem v oblastech řízení rozpočtu a veřejného sektoru, zlepšit úroveň dovedností v rámci úsilí o zvýšení produktivity a účinně využívat dostupné strukturální fondy EU.

| (4) | Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, přepokládá, že po odhadovaném mimořádně silném 18,0 % propadu produktu v roce 2009 reálný HDP dále klesne o 4,0 % v roce 2010 a poté poroste o 2,0 % v roce 2011 a 3,8 % v roce 2012. Očekávaný návrat ke kladnému růstu je způsoben vnějším sektorem a v mírnějším rozsahu také fixními investicemi, přičemž soukromá spotřeba a celková domácí poptávka zaznamenají výrazný růst až v pozdější části programového období. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici (3), se tento scénář zdá být věrohodný, avšak vzhledem k závažnosti recese zůstává nejistota velmi vysoká.
  Prognóza výrazné deflace v roce 2010, obsažená v programu, je realistická, ale míra pokračující deflace předpokládané v roce 2011 může podceňovat tempo návratu k cenové stabilitě. Očekává se, že vnější saldo zůstane po celé programové období ve výrazném přebytku, což se zdá do značné míry věrohodné, ačkoli objem očekávaných přebytků se jeví vysoký. Měnové předpoklady a předpoklady týkající se směnného kurzu vymezené v programu jsou v souladu s makroekonomickým scénářem. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, přepokládá, že po odhadovaném mimořádně silném 18,0 % propadu produktu v roce 2009 reálný HDP dále klesne o 4,0 % v roce 2010 a poté poroste o 2,0 % v roce 2011 a 3,8 % v roce 2012. Očekávaný návrat ke kladnému růstu je způsoben vnějším sektorem a v mírnějším rozsahu také fixními investicemi, přičemž soukromá spotřeba a celková domácí poptávka zaznamenají výrazný růst až v pozdější části programového období. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici (3), se tento scénář zdá být věrohodný, avšak vzhledem k závažnosti recese zůstává nejistota velmi vysoká.

Prognóza výrazné deflace v roce 2010, obsažená v programu, je realistická, ale míra pokračující deflace předpokládané v roce 2011 může podceňovat tempo návratu k cenové stabilitě. Očekává se, že vnější saldo zůstane po celé programové období ve výrazném přebytku, což se zdá do značné míry věrohodné, ačkoli objem očekávaných přebytků se jeví vysoký. Měnové předpoklady a předpoklady týkající se směnného kurzu vymezené v programu jsou v souladu s makroekonomickým scénářem.

| (5) | Podle odhadu programu dosáhne schodek veřejných financí v roce 2009 úrovně 10,0 % HDP. Výrazné zhoršení z úrovně schodku ve výši 4,1 % HDP v roce 2008 odráží dopad krize na veřejné finance, a to navzdory tomu, že byl dne 16. června 2009 po konzultaci s mezinárodními věřiteli přijat restriktivní dodatečný rozpočet, z něhož vyplývá úsilí o konsolidaci ve výši 4,4 % HDP, které se téměř v plném rozsahu soustředí na výdaje. Daňové příjmy v nominálním vyjádření poklesly ve srovnání s rokem 2008 o jednu čtvrtinu, a to navzdory zvýšení DPH a spotřebních daní na počátku roku 2009. Podle programu a v souladu se závazky učiněnými v rámci mezinárodní finanční pomoci zůstane fiskální politika během celého programového období vzhledem k nedostatku prostoru pro fiskální manévrování a potřebě napravit ekonomickou nerovnováhu výrazně restriktivní. To je v souladu se strategií ústupu od fiskální angažovanosti, kterou Lotyšsku doporučila Rada a která se opírá o nápravu nadměrného schodku do roku 2012. |
| --- | --- |

(5)

Podle odhadu programu dosáhne schodek veřejných financí v roce 2009 úrovně 10,0 % HDP. Výrazné zhoršení z úrovně schodku ve výši 4,1 % HDP v roce 2008 odráží dopad krize na veřejné finance, a to navzdory tomu, že byl dne 16. června 2009 po konzultaci s mezinárodními věřiteli přijat restriktivní dodatečný rozpočet, z něhož vyplývá úsilí o konsolidaci ve výši 4,4 % HDP, které se téměř v plném rozsahu soustředí na výdaje. Daňové příjmy v nominálním vyjádření poklesly ve srovnání s rokem 2008 o jednu čtvrtinu, a to navzdory zvýšení DPH a spotřebních daní na počátku roku 2009. Podle programu a v souladu se závazky učiněnými v rámci mezinárodní finanční pomoci zůstane fiskální politika během celého programového období vzhledem k nedostatku prostoru pro fiskální manévrování a potřebě napravit ekonomickou nerovnováhu výrazně restriktivní. To je v souladu se strategií ústupu od fiskální angažovanosti, kterou Lotyšsku doporučila Rada a která se opírá o nápravu nadměrného schodku do roku 2012.

| (6) | Státní rozpočet na rok 2010, který byl parlamentem přijat 1. prosince 2009, předpokládá další diskreční úsilí o konsolidaci přesahující 4,2 % HDP, jak je stanoveno v rámci pomoci pro zlepšení platební bilance a potvrzeno v doporučení Rady Lotyšsku ze dne 7. července 2009. Konsolidace je rozložena celkem rovnoměrně mezi výdaje (2,0 % HDP) a příjmy (2,2 % HDP). S ohledem na fiskální úsilí na straně příjmů je očekáván výrazný nárůst poměru příjmů k HDP (+ 2,4 % HDP; značný účinek jmenovatele je téměř bezprostředně vyrovnán odpovídající erozí daňových základů).
  Očekává se nicméně, že navzdory značnému úsilí o konsolidaci (včetně přeneseného dopadu opatření z června roku 2009) poměr primárních výdajů k HDP klesne pouze o 0,2 % HDP, převážně kvůli značnému účinku jmenovatele. Mezi opatření na straně příjmů patří zvýšení daní z příjmů fyzických osob (+ 0,8 % HDP), různé reformy, na jejichž základě jsou daň z příjmů fyzických osob a systémy sociálních příspěvků neutrálnější (+ 0,8 % HDP), jakož i dodatečné zdanění nemovitostí (+ 0,3 % HDP, rovněž prostřednictvím rozšíření daňového základu – s určitou progresivností – na obytné nemovitosti), progresivní zdanění používání motorových vozidel (+ 0,2 % HDP) a zvýšení spotřebních daní ze zemního plynu a tabáku. Na straně výdajů zavedl státní rozpočet pro rok 2010 výrazné snížení výdajů, které do značné míry vychází ze strukturálních reforem se střednědobým dopadem, zejména ze spojení/zrušení agentur a institucí, které spadají do působnosti ministerstva zemědělství, kultury, školství a obrany, a k dalším škrtům v hodnotě 0,5 % HDP dochází u výdajů a dotací na údržbu v odvětví dopravy. Díky dalšímu snížení mezd u místních správních orgánů je dosaženo úspor ve výši 0,4 % HDP, snížením dávek v nemoci, nezaměstnanosti, mateřství a rodičovských příspěvků nad určitou prahovou úroveň je dosaženo úspor ve výši 0,2 % HDP. Jednorázová opatření nebyla využita ve významném rozsahu. Podle výpočtů provedených útvary Komise na základě údajů v programu se očekává, že strukturální saldo (tj. cyklicky očištěné saldo po vyloučení jednorázových a jiných dočasných opatření) se zlepší o nepatrně více než 2 % (z –7,6 % na –5,5 %), což je v souladu s potřebným restriktivním zaměřením fiskální politiky. Vzhledem k mechanické erozi daňových základů a nárůstu úrokových výdajů o 1,1 % HDP je zlepšení nižší než rozsah konsolidačních opatření. |
| --- | --- |

(6)

Státní rozpočet na rok 2010, který byl parlamentem přijat 1. prosince 2009, předpokládá další diskreční úsilí o konsolidaci přesahující 4,2 % HDP, jak je stanoveno v rámci pomoci pro zlepšení platební bilance a potvrzeno v doporučení Rady Lotyšsku ze dne 7. července 2009. Konsolidace je rozložena celkem rovnoměrně mezi výdaje (2,0 % HDP) a příjmy (2,2 % HDP). S ohledem na fiskální úsilí na straně příjmů je očekáván výrazný nárůst poměru příjmů k HDP (+ 2,4 % HDP; značný účinek jmenovatele je téměř bezprostředně vyrovnán odpovídající erozí daňových základů).

Očekává se nicméně, že navzdory značnému úsilí o konsolidaci (včetně přeneseného dopadu opatření z června roku 2009) poměr primárních výdajů k HDP klesne pouze o 0,2 % HDP, převážně kvůli značnému účinku jmenovatele. Mezi opatření na straně příjmů patří zvýšení daní z příjmů fyzických osob (+ 0,8 % HDP), různé reformy, na jejichž základě jsou daň z příjmů fyzických osob a systémy sociálních příspěvků neutrálnější (+ 0,8 % HDP), jakož i dodatečné zdanění nemovitostí (+ 0,3 % HDP, rovněž prostřednictvím rozšíření daňového základu – s určitou progresivností – na obytné nemovitosti), progresivní zdanění používání motorových vozidel (+ 0,2 % HDP) a zvýšení spotřebních daní ze zemního plynu a tabáku. Na straně výdajů zavedl státní rozpočet pro rok 2010 výrazné snížení výdajů, které do značné míry vychází ze strukturálních reforem se střednědobým dopadem, zejména ze spojení/zrušení agentur a institucí, které spadají do působnosti ministerstva zemědělství, kultury, školství a obrany, a k dalším škrtům v hodnotě 0,5 % HDP dochází u výdajů a dotací na údržbu v odvětví dopravy. Díky dalšímu snížení mezd u místních správních orgánů je dosaženo úspor ve výši 0,4 % HDP, snížením dávek v nemoci, nezaměstnanosti, mateřství a rodičovských příspěvků nad určitou prahovou úroveň je dosaženo úspor ve výši 0,2 % HDP. Jednorázová opatření nebyla využita ve významném rozsahu. Podle výpočtů provedených útvary Komise na základě údajů v programu se očekává, že strukturální saldo (tj. cyklicky očištěné saldo po vyloučení jednorázových a jiných dočasných opatření) se zlepší o nepatrně více než 2 % (z –7,6 % na –5,5 %), což je v souladu s potřebným restriktivním zaměřením fiskální politiky. Vzhledem k mechanické erozi daňových základů a nárůstu úrokových výdajů o 1,1 % HDP je zlepšení nižší než rozsah konsolidačních opatření.

| (7) | Fiskální proces v podobě popsané v programu odpovídá procesu dohodnutému v rámci pomoci pro zlepšení platební bilance, což konkrétně znamená, že schodek je omezen na 6 % HDP v roce 2011 a 3 % HDP v roce 2012 a je v souladu s doporučením Rady ze dne 7. července 2009, podle něhož má být nadměrný schodek napraven nejpozději do roku 2012.
  Tyto fiskální cíle vyžadují další konsolidační opatření, což odpovídá doporučení Rady a je v souladu s dodatečným memorandem o porozumění z února roku 2010. Podle přepočtu strukturálního salda provedeného útvary Komise na základě údajů v programu podle společně dohodnuté metodiky nedosahuje aktualizovaný konvergenční program během programového období střednědobého rozpočtového cíle, tedy strukturálního schodku ve výši 1 % HDP (4). S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu samotný střednědobý rozpočtový cíl nicméně odráží cíle Paktu o stabilitě a růstu. Podle strukturálního salda vypočteného útvary Komise dosahuje odpovídající fiskální úsilí během dvou let hodnoty 3,75 %, přičemž část tohoto úsilí se soustředí na počátek roku 2011. Scénář pro roky 2011 a 2012 se již opírá o několik opatření jak na straně příjmů, tak na straně výdajů, která byla nastíněna lotyšskými orgány a k nimž se tyto orgány zavázaly v rámci pomoci pro zlepšení platební bilance. Na straně výdajů hodlají lotyšské orgány zejména provést rozsáhlý přezkum systému dávek sociálního zabezpečení a důchodového systému, přičemž u důchodového systému je cílem zachovat budoucí udržitelnost a přiměřenost tří pilířů důchodového systému. |
| --- | --- |

(7)

Fiskální proces v podobě popsané v programu odpovídá procesu dohodnutému v rámci pomoci pro zlepšení platební bilance, což konkrétně znamená, že schodek je omezen na 6 % HDP v roce 2011 a 3 % HDP v roce 2012 a je v souladu s doporučením Rady ze dne 7. července 2009, podle něhož má být nadměrný schodek napraven nejpozději do roku 2012.

Tyto fiskální cíle vyžadují další konsolidační opatření, což odpovídá doporučení Rady a je v souladu s dodatečným memorandem o porozumění z února roku 2010. Podle přepočtu strukturálního salda provedeného útvary Komise na základě údajů v programu podle společně dohodnuté metodiky nedosahuje aktualizovaný konvergenční program během programového období střednědobého rozpočtového cíle, tedy strukturálního schodku ve výši 1 % HDP (4). S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu samotný střednědobý rozpočtový cíl nicméně odráží cíle Paktu o stabilitě a růstu. Podle strukturálního salda vypočteného útvary Komise dosahuje odpovídající fiskální úsilí během dvou let hodnoty 3,75 %, přičemž část tohoto úsilí se soustředí na počátek roku 2011. Scénář pro roky 2011 a 2012 se již opírá o několik opatření jak na straně příjmů, tak na straně výdajů, která byla nastíněna lotyšskými orgány a k nimž se tyto orgány zavázaly v rámci pomoci pro zlepšení platební bilance. Na straně výdajů hodlají lotyšské orgány zejména provést rozsáhlý přezkum systému dávek sociálního zabezpečení a důchodového systému, přičemž u důchodového systému je cílem zachovat budoucí udržitelnost a přiměřenost tří pilířů důchodového systému.

| (8) | Pokud jde o budoucnost, vývoj by mohl být horší, než předpokládá program, a to kvůli rozsahu zbývající korekce za podmínek stagnující ekonomiky, nejistotě ohledně budoucího vývoje příjmů a opatření, která by měla konsolidaci podporovat, a kvůli rozsahu reforem, které je ještě třeba provést, aby bylo zajištěno udržitelné oživení. Jak je v programu uznáno, důležitým předpokladem hospodářského oživení je zaručení stability finančního sektoru. Pokud jde o politická a realizační rizika, mohl by rozsah fiskálních kroků, které mají být přijaty, způsobit, že by vláda čelila vládu právním krokům, zatímco s ohledem na nadcházející volby a na dosavadní významnou konsolidaci může být vedle již přijatých rozsáhlých opatření obtížné nalézt dodatečná opatření nutná k dosažení cílů programu pro roky 2011 a 2012.
  Na druhé straně existuje velice silná pobídka, aby lotyšské orgány splnily závazky, které učinily v rámci dohod o pomoci pro zlepšení platební bilance. Kromě toho poskytly lotyšské orgány dosavadní konsolidací přesvědčivé důkazy, že jsou schopny uspokojivě vyvinout značně rozsáhlé konsolidační úsilí. Zdá se tedy, že rizika zatěžující rozpočtové projekce a makroekonomický scénář jsou během celého programového období vesměs vyrovnaná. |
| --- | --- |

(8)

Pokud jde o budoucnost, vývoj by mohl být horší, než předpokládá program, a to kvůli rozsahu zbývající korekce za podmínek stagnující ekonomiky, nejistotě ohledně budoucího vývoje příjmů a opatření, která by měla konsolidaci podporovat, a kvůli rozsahu reforem, které je ještě třeba provést, aby bylo zajištěno udržitelné oživení. Jak je v programu uznáno, důležitým předpokladem hospodářského oživení je zaručení stability finančního sektoru. Pokud jde o politická a realizační rizika, mohl by rozsah fiskálních kroků, které mají být přijaty, způsobit, že by vláda čelila vládu právním krokům, zatímco s ohledem na nadcházející volby a na dosavadní významnou konsolidaci může být vedle již přijatých rozsáhlých opatření obtížné nalézt dodatečná opatření nutná k dosažení cílů programu pro roky 2011 a 2012.

Na druhé straně existuje velice silná pobídka, aby lotyšské orgány splnily závazky, které učinily v rámci dohod o pomoci pro zlepšení platební bilance. Kromě toho poskytly lotyšské orgány dosavadní konsolidací přesvědčivé důkazy, že jsou schopny uspokojivě vyvinout značně rozsáhlé konsolidační úsilí. Zdá se tedy, že rizika zatěžující rozpočtové projekce a makroekonomický scénář jsou během celého programového období vesměs vyrovnaná.

| (9) | Odhaduje se, že hrubý veřejný dluh dosáhl v roce 2009 úrovně 34,8 % HDP oproti 19,5 % v předcházejícím roce. Předpokládá se, že poměr dluhu k HDP během programového období prudce vzroste o dalších 22 procentních bodů vlivem výrazných fiskálních schodků, ale také z důvodu značné pozitivní vnitřní dynamiky dluhu dosahující v roce 2010 8 % HDP, neboť vyplacení pomoci ve výši přibližně 15 % HDP ze strany různých mezinárodních věřitelů podle očekávání více než pokryje přísně vymezené rozpočtové potřeby. Nicméně konečné náklady na podpůrná opatření pro bankovní sektor představují v letech 2011 a 2012 riziko. Z toho důvodu je ohrožena programová projekce, podle které poměr dluhu k HDP dosáhne v roce 2011 úrovně mírně pod 60 %. Projekce pro závěrečný rok programu, tedy rok 2012, je 56,8 % HDP. Ačkoli se předpokládá, že poměr dluhu zůstane po celé programové období pod referenční hodnotou podle Smlouvy, do roku 2011 rychle poroste. |
| --- | --- |

(9)

Odhaduje se, že hrubý veřejný dluh dosáhl v roce 2009 úrovně 34,8 % HDP oproti 19,5 % v předcházejícím roce. Předpokládá se, že poměr dluhu k HDP během programového období prudce vzroste o dalších 22 procentních bodů vlivem výrazných fiskálních schodků, ale také z důvodu značné pozitivní vnitřní dynamiky dluhu dosahující v roce 2010 8 % HDP, neboť vyplacení pomoci ve výši přibližně 15 % HDP ze strany různých mezinárodních věřitelů podle očekávání více než pokryje přísně vymezené rozpočtové potřeby. Nicméně konečné náklady na podpůrná opatření pro bankovní sektor představují v letech 2011 a 2012 riziko. Z toho důvodu je ohrožena programová projekce, podle které poměr dluhu k HDP dosáhne v roce 2011 úrovně mírně pod 60 %. Projekce pro závěrečný rok programu, tedy rok 2012, je 56,8 % HDP. Ačkoli se předpokládá, že poměr dluhu zůstane po celé programové období pod referenční hodnotou podle Smlouvy, do roku 2011 rychle poroste.

| (10) | Střednědobé projekce vývoje dluhu, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před počátkem krize vracet pouze postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, ukazují, že by rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě, téměř stačila k tomu, aby se poměr dluhu k HDP do roku 2020 stabilizoval. |
| --- | --- |

(10)

Střednědobé projekce vývoje dluhu, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před počátkem krize vracet pouze postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, ukazují, že by rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě, téměř stačila k tomu, aby se poměr dluhu k HDP do roku 2020 stabilizoval.

| (11) | Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je v důsledku již provedených důchodových reforem zjevně nižší než průměr EU. Rozpočtová pozice v roce 2009 odhadnutá v programu však zesiluje rozpočtový dopad stárnutí obyvatelstva na mezeru udržitelnosti.
  Snížení primárního schodku ve střednědobém horizontu, jak je stanoveno v programu, by přispělo ke snížení rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí, která byla ve zprávě Komise o udržitelnosti z roku 2009 (5) hodnocena jako vysoká. |
| --- | --- |

(11)

Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je v důsledku již provedených důchodových reforem zjevně nižší než průměr EU. Rozpočtová pozice v roce 2009 odhadnutá v programu však zesiluje rozpočtový dopad stárnutí obyvatelstva na mezeru udržitelnosti.

Snížení primárního schodku ve střednědobém horizontu, jak je stanoveno v programu, by přispělo ke snížení rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí, která byla ve zprávě Komise o udržitelnosti z roku 2009 (5) hodnocena jako vysoká.

| (12) | Procyklická fiskální politika prováděná v letech před krizí vybízí k radikálnímu posílení rozpočtového rámce a systému správy veřejných financí. Určitého pokroku již bylo dosaženo a jsou plánovány další iniciativy. Nařízení vlády ze dne 3. listopadu 2009 řešilo potřebu odstranit zbytečnou nepružnost rozpočtu s cílem zlepšit pružnost výdajů a umožnilo ministrovi financí přerozdělovat prostředky pro jeden rozpočtový subjekt mezi různými programy, dílčími programy a výdajovými ekonomickými kategoriemi. Sledování výdajů spojených se strukturálními fondy EU bylo zesíleno změnami v zákoně o státním rozpočtu, které byly provedeny při sestavování rozpočtu na rok 2010. Ministerstvo financí se dále zavázalo, že ve spolupráci s dalšími příslušnými institucemi vypracuje a předloží návrh zákona o fiskální kázni, aby byla na všech úrovních veřejné správy zaručena proticyklická fiskální kázeň. Je pravděpodobné, že před sestavováním dalších rozpočtů se zlepší stanovování priorit a rozhodovací proces, a to v důsledku některých rozsáhlých přezkumů: je plánována analýza všech služeb poskytovaných veřejnými institucemi, která má posoudit, zda je třeba tyto služby nadále poskytovat, pozastavit či svěřit externím poskytovatelům, rovněž má být proveden přezkum všech veřejných podniků za účelem jejich možné restrukturalizace. Na podporu fiskální konsolidace je rovněž třeba zavést účinné postupy postihu za zneužívání veřejných prostředků jednotlivci, zlepšit shromažďování a zpracování údajů o veřejných financích a posílit sledování neuhrazených a plánovaných závazků. |
| --- | --- |

(12)

Procyklická fiskální politika prováděná v letech před krizí vybízí k radikálnímu posílení rozpočtového rámce a systému správy veřejných financí. Určitého pokroku již bylo dosaženo a jsou plánovány další iniciativy. Nařízení vlády ze dne 3. listopadu 2009 řešilo potřebu odstranit zbytečnou nepružnost rozpočtu s cílem zlepšit pružnost výdajů a umožnilo ministrovi financí přerozdělovat prostředky pro jeden rozpočtový subjekt mezi různými programy, dílčími programy a výdajovými ekonomickými kategoriemi. Sledování výdajů spojených se strukturálními fondy EU bylo zesíleno změnami v zákoně o státním rozpočtu, které byly provedeny při sestavování rozpočtu na rok 2010. Ministerstvo financí se dále zavázalo, že ve spolupráci s dalšími příslušnými institucemi vypracuje a předloží návrh zákona o fiskální kázni, aby byla na všech úrovních veřejné správy zaručena proticyklická fiskální kázeň. Je pravděpodobné, že před sestavováním dalších rozpočtů se zlepší stanovování priorit a rozhodovací proces, a to v důsledku některých rozsáhlých přezkumů: je plánována analýza všech služeb poskytovaných veřejnými institucemi, která má posoudit, zda je třeba tyto služby nadále poskytovat, pozastavit či svěřit externím poskytovatelům, rovněž má být proveden přezkum všech veřejných podniků za účelem jejich možné restrukturalizace. Na podporu fiskální konsolidace je rovněž třeba zavést účinné postupy postihu za zneužívání veřejných prostředků jednotlivci, zlepšit shromažďování a zpracování údajů o veřejných financích a posílit sledování neuhrazených a plánovaných závazků.

| (13) | Stav veřejných financí se pravděpodobně zlepší v důsledku podstatných změn, které ovlivní strukturu příjmů, včetně silnějšího důrazu na účinnější a spravedlivější zdanění majetku. Daňové zatížení práce však zůstane po zvýšení daní z příjmů fyzických osob vysoké. Konzistentní dlouhodobá daňová strategie by pomohla optimalizovat dopad daňové struktury na růst. Zdá se, že k tomu, aby byl zaručen úspěch probíhající fiskální konsolidace, je rovněž nutné koncipovat odpovídající správní a právní nástroje k boji se šedou ekonomikou. Konsolidační potřeby vyčerpávají zdroje, a proto byla přijata řada důležitých opatření k zesílení účinnosti veřejných výdajů. Posílení kapacit státního úřadu práce by mohlo zvýšit účinnost opatření pro aktivaci trhu práce. Obecněji řečeno, je pravděpodobné, že ke zmírnění dopadu hospodářské krize může přispět včasné a dobře cílené využívání finančních prostředků ze strukturálních fondů EU. Zákon upravující odměňování státních zaměstnanců a zaměstnanců ústředních a místních vládních institucí, který byl přijat dne 1. prosince 2009, slučuje všechny předpisy týkající se zaměstnanců ve veřejném sektoru a vytváří pro tyto zaměstnance dodatečné pobídky tím, že zvyšuje transparentnost systému odměňování, zpřísňuje kontrolu výdajů rozpočtových orgánů na různých úrovních správy a posiluje proces konsolidace. |
| --- | --- |

(13)

Stav veřejných financí se pravděpodobně zlepší v důsledku podstatných změn, které ovlivní strukturu příjmů, včetně silnějšího důrazu na účinnější a spravedlivější zdanění majetku. Daňové zatížení práce však zůstane po zvýšení daní z příjmů fyzických osob vysoké. Konzistentní dlouhodobá daňová strategie by pomohla optimalizovat dopad daňové struktury na růst. Zdá se, že k tomu, aby byl zaručen úspěch probíhající fiskální konsolidace, je rovněž nutné koncipovat odpovídající správní a právní nástroje k boji se šedou ekonomikou. Konsolidační potřeby vyčerpávají zdroje, a proto byla přijata řada důležitých opatření k zesílení účinnosti veřejných výdajů. Posílení kapacit státního úřadu práce by mohlo zvýšit účinnost opatření pro aktivaci trhu práce. Obecněji řečeno, je pravděpodobné, že ke zmírnění dopadu hospodářské krize může přispět včasné a dobře cílené využívání finančních prostředků ze strukturálních fondů EU. Zákon upravující odměňování státních zaměstnanců a zaměstnanců ústředních a místních vládních institucí, který byl přijat dne 1. prosince 2009, slučuje všechny předpisy týkající se zaměstnanců ve veřejném sektoru a vytváří pro tyto zaměstnance dodatečné pobídky tím, že zvyšuje transparentnost systému odměňování, zpřísňuje kontrolu výdajů rozpočtových orgánů na různých úrovních správy a posiluje proces konsolidace.

| (14) | Lotyšsko bylo krizí zasaženo velice tvrdě a muselo využít mezinárodní finanční pomoc. Hospodářské oživení bude zpomaleno ochablostí trhu práce, finančním oddlužováním a potřebou fiskální konsolidace, objevují se však určité pozitivní signály, že se ukazatele konkurenceschopnosti začínají zlepšovat. Tlaky na finanční trh od léta roku 2009 výrazně polevily, situace je však nadále značně závislá na dalších opatřeních, která mají vyřešit zbývající výzvy. Byl posílen dohled nad finančním sektorem a zlepšena spolupráce se zahraničními orgány dohledu a byly přijaty kroky k zajištění přiměřené kapitalizace v bankovním systému. Lotyšsko přijalo odvážná opatření, která mají zamezit zhoršování veřejných financí.
  K dosažení udržitelného zlepšení veřejných financí a zároveň zaručení spravedlivého rozdělení zátěže a k podpoře konkurenceschopnosti ekonomiky by bylo možné přispět dalším zlepšením čerpání prostředků ze strukturálních fondů EU a posílením jejich správy, důrazem na opatření podporující přímé zahraniční investice a podniky vyrábějící na vývoz, náležitou odbornou přípravou a vzděláváním pracovní síly, jakož i jasnějšími prioritami v oblasti konkurenceschopnosti a politiky výzkumu a vývoje. |
| --- | --- |

(14)

Lotyšsko bylo krizí zasaženo velice tvrdě a muselo využít mezinárodní finanční pomoc. Hospodářské oživení bude zpomaleno ochablostí trhu práce, finančním oddlužováním a potřebou fiskální konsolidace, objevují se však určité pozitivní signály, že se ukazatele konkurenceschopnosti začínají zlepšovat. Tlaky na finanční trh od léta roku 2009 výrazně polevily, situace je však nadále značně závislá na dalších opatřeních, která mají vyřešit zbývající výzvy. Byl posílen dohled nad finančním sektorem a zlepšena spolupráce se zahraničními orgány dohledu a byly přijaty kroky k zajištění přiměřené kapitalizace v bankovním systému. Lotyšsko přijalo odvážná opatření, která mají zamezit zhoršování veřejných financí.

K dosažení udržitelného zlepšení veřejných financí a zároveň zaručení spravedlivého rozdělení zátěže a k podpoře konkurenceschopnosti ekonomiky by bylo možné přispět dalším zlepšením čerpání prostředků ze strukturálních fondů EU a posílením jejich správy, důrazem na opatření podporující přímé zahraniční investice a podniky vyrábějící na vývoz, náležitou odbornou přípravou a vzděláváním pracovní síly, jakož i jasnějšími prioritami v oblasti konkurenceschopnosti a politiky výzkumu a vývoje.

| (15) | Celkově je rozpočtová strategie pro rok 2010 stanovená v programu v souladu s doporučeními Rady podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES a s cílovými hodnotami schodku vymezenými v rámci pomoci pro zlepšení platební bilance. Rozpočtová strategie od roku 2011 se s ohledem na rizika zdá být také vesměs v souladu s cílovými hodnotami schodku stanovenými v obou rámcích a odráží ambici lotyšských orgánů dodržet v roce 2012 maastrichtská kritéria a vstoupit do roku 2014 do eurozóny. Fiskální politika je nyní podle všeho přiměřená k zajištění bezproblémové účasti v systému ERM II a na výzvy spjaté s těžkou recesí reaguje prováděním ambiciózní nápravy značného strukturálního schodku. Průměrné roční zlepšení strukturálního salda ve výši přibližně 2 % HDP je však nižší než průměrné roční fiskální úsilí ve výši alespoň 2,75 % v období let 2010–2012, které v červenci 2009 doporučila Rada, a to zejména vzhledem k nárůstu úrokových výdajů o téměř 2 % HDP a mechanické erozi daňových základů na začátku období. Cyklicky očištěná a strukturální salda je však třeba vykládat opatrně s ohledem na značné nejistoty spojené s odhady potenciálního růstu a mezery výstupu v Lotyšsku a na skutečnost, že ekonomické prostředí je od roku 2008 mimořádně nestálé, což může vést k tomu, že standardní elasticity nedokážou dostatečně pohltit dopad mimořádného hospodářského poklesu v Lotyšsku na rozpočet. S ohledem na vyvážená rizika a na objem diskrečních opatření, která již byla přijata či upřesněna, se diskreční fiskální úsilí plánované v programu celkově zdá být víceméně v souladu s červencovými doporučeními Rady.
  Avšak vzhledem k objemu zbývající fiskální korekce, kterou je ještě nutno provést a která zatím není podložena zcela definovanými opatřeními, hrozí, že rozpočtové výsledky budou oproti plánu horší, ačkoli toto riziko je vyváženo závazky přijatými v rámci dohod o mezinárodní finanční pomoci a dosavadními výsledky orgánů při plnění těchto závazků. O to více je zapotřebí, aby lotyšské orgány v průběhu roku 2010 zlepšily rozpočtový rámec a rozhodovací procesy, jak bylo naplánováno. |
| --- | --- |

(15)

Celkově je rozpočtová strategie pro rok 2010 stanovená v programu v souladu s doporučeními Rady podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES a s cílovými hodnotami schodku vymezenými v rámci pomoci pro zlepšení platební bilance. Rozpočtová strategie od roku 2011 se s ohledem na rizika zdá být také vesměs v souladu s cílovými hodnotami schodku stanovenými v obou rámcích a odráží ambici lotyšských orgánů dodržet v roce 2012 maastrichtská kritéria a vstoupit do roku 2014 do eurozóny. Fiskální politika je nyní podle všeho přiměřená k zajištění bezproblémové účasti v systému ERM II a na výzvy spjaté s těžkou recesí reaguje prováděním ambiciózní nápravy značného strukturálního schodku. Průměrné roční zlepšení strukturálního salda ve výši přibližně 2 % HDP je však nižší než průměrné roční fiskální úsilí ve výši alespoň 2,75 % v období let 2010–2012, které v červenci 2009 doporučila Rada, a to zejména vzhledem k nárůstu úrokových výdajů o téměř 2 % HDP a mechanické erozi daňových základů na začátku období. Cyklicky očištěná a strukturální salda je však třeba vykládat opatrně s ohledem na značné nejistoty spojené s odhady potenciálního růstu a mezery výstupu v Lotyšsku a na skutečnost, že ekonomické prostředí je od roku 2008 mimořádně nestálé, což může vést k tomu, že standardní elasticity nedokážou dostatečně pohltit dopad mimořádného hospodářského poklesu v Lotyšsku na rozpočet. S ohledem na vyvážená rizika a na objem diskrečních opatření, která již byla přijata či upřesněna, se diskreční fiskální úsilí plánované v programu celkově zdá být víceméně v souladu s červencovými doporučeními Rady.

Avšak vzhledem k objemu zbývající fiskální korekce, kterou je ještě nutno provést a která zatím není podložena zcela definovanými opatřeními, hrozí, že rozpočtové výsledky budou oproti plánu horší, ačkoli toto riziko je vyváženo závazky přijatými v rámci dohod o mezinárodní finanční pomoci a dosavadními výsledky orgánů při plnění těchto závazků. O to více je zapotřebí, aby lotyšské orgány v průběhu roku 2010 zlepšily rozpočtový rámec a rozhodovací procesy, jak bylo naplánováno.

| (16) | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, uvádí program všechny povinné a většinu nepovinných údajů. Ve svém doporučení podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES ze dne 7. července 2009 s cílem ukončit situaci nadměrného schodku Rada rovněž vyzvala Lotyšsko, aby v rámci samostatné kapitoly aktualizací konvergenčních programů podávalo zprávy o pokroku při provádění doporučení Rady. Lotyšsko tomuto doporučení v plném rozsahu vyhovělo. |
| --- | --- |

(16)

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, uvádí program všechny povinné a většinu nepovinných údajů. Ve svém doporučení podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES ze dne 7. července 2009 s cílem ukončit situaci nadměrného schodku Rada rovněž vyzvala Lotyšsko, aby v rámci samostatné kapitoly aktualizací konvergenčních programů podávalo zprávy o pokroku při provádění doporučení Rady. Lotyšsko tomuto doporučení v plném rozsahu vyhovělo.

Celkově lze závěrem říci, že Lotyšsko provádí v souladu s doporučeními Rady rozsáhlou fiskální konsolidaci a hospodářskou korekci, které jsou podpořeny přijetím rozpočtu na rok 2010, jenž je založen na vysoce kvalitních opatřeních, rozsáhlých reformách veřejného sektoru, zlepšeném čerpání prostředků ze strukturálních fondů EU, cílených politikách týkajících se trhu práce a opatřeních na posílení finančního sektoru. Co se budoucnosti týče, existují rizika, pokud jde o rozsah zbývající korekce v podmínkách stagnující ekonomiky, nejistotu ohledně budoucího vývoje příjmů a opatření, která by měla konsolidaci podporovat, a rozsah reforem, které je ještě třeba provést, aby bylo zajištěno udržitelné oživení. Díky dalším zdokonalením rozpočtového rámce by mohla být usnadněna identifikace a provedení nezbytných opatření a sníženo riziko, že rozpočtové výsledky budou horší, než předpokládá plán.

S ohledem na výše uvedené hodnocení a na doporučení podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES a vzhledem k potřebě zajistit udržitelnou konvergenci a bezproblémovou účast v systému ERM II se Lotyšsko vyzývá, aby:

| i) | v plném rozsahu provedlo rozpočet na rok 2010 přijatý dne 1. prosince 2009; připravilo seznam rozpočtových alternativ, které by vedly k úsporám či dodatečným příjmům, a umožnily tak přijmout rozpočet na rok 2011 v souladu s potřebami konsolidace; v souladu s doporučením Rady podle čl. 104 odst. 7 přijalo rozpočet na rok 2012 rovněž v souladu s cílovým fiskálním procesem; |
| --- | --- |

i)

v plném rozsahu provedlo rozpočet na rok 2010 přijatý dne 1. prosince 2009; připravilo seznam rozpočtových alternativ, které by vedly k úsporám či dodatečným příjmům, a umožnily tak přijmout rozpočet na rok 2011 v souladu s potřebami konsolidace; v souladu s doporučením Rady podle čl. 104 odst. 7 přijalo rozpočet na rok 2012 rovněž v souladu s cílovým fiskálním procesem;

| ii) | provedlo důkladnou a do budoucna zaměřenou analýzu potřebnou k rozsáhlé reformě systému sociálních dávek s cílem provést tuto reformu v průběhu roku 2011 společně s dalšími opatřeními na straně příjmů; |
| --- | --- |

ii)

provedlo důkladnou a do budoucna zaměřenou analýzu potřebnou k rozsáhlé reformě systému sociálních dávek s cílem provést tuto reformu v průběhu roku 2011 společně s dalšími opatřeními na straně příjmů;

| iii) | zlepšilo fiskální řízení a zvýšilo transparentnost, mimo jiné přijetím návrhu zákona o fiskální kázni, posílením závazné povahy střednědobého rozpočtového rámce a zavedením účinných postupů postihu za zneužívání veřejných prostředků jednotlivci; zesílilo kontrolní, koordinační a sankční mechanismy, které jsou určeny k boji s šedou ekonomikou; |
| --- | --- |

iii)

zlepšilo fiskální řízení a zvýšilo transparentnost, mimo jiné přijetím návrhu zákona o fiskální kázni, posílením závazné povahy střednědobého rozpočtového rámce a zavedením účinných postupů postihu za zneužívání veřejných prostředků jednotlivci; zesílilo kontrolní, koordinační a sankční mechanismy, které jsou určeny k boji s šedou ekonomikou;

| iv) | podporovalo hospodářský růst prosazováním přechodu k odvětví obchodovatelných statků a zvyšováním produktivity, mimo jiné i zajištěním toho, že se dostupné prostředky ze strukturálních fondů EU dostanou do reálné ekonomiky, a včasnou restrukturalizací státních bank v rámci střednědobé strategie. |
| --- | --- |

iv)

podporovalo hospodářský růst prosazováním přechodu k odvětví obchodovatelných statků a zvyšováním produktivity, mimo jiné i zajištěním toho, že se dostupné prostředky ze strukturálních fondů EU dostanou do reálné ekonomiky, a včasnou restrukturalizací státních bank v rámci střednědobé strategie.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | KP leden 2010 | –4,6 | –18,0 | –4,0 | 2,0 | 3,8 |
| KOM list. 2009 | –4,6 | –18,0 | –4,0 | 2,0 | neuv. |
| KP leden 2009 | –2,0 | –5,0 | –3,0 | 1,5 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | KP leden 2010 | 15,4 | 3,5 | –3,7 | –2,8 | 0,0 |
| KOM list. 2009 | 15,3 | 3,5 | –3,7 | –1,2 | neuv. |
| KP leden 2009 | 15,4 | 5,9 | 2,2 | 1,3 | neuv. |
| Mezera výstupu (6)

  (% potenciálního HDP) | KP leden 2010 | 9,5 | –8,8 | –10,7 | –7,8 | –3,8 |
| KOM list. 2009 (7) | 9,2 | –9,1 | –10,7 | –7,0 | neuv. |
| KP leden 2009 | 5,9 | –1,6 | –5,7 | –5,3 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (% HDP) | KP leden 2010 | –10,8 | 8,2 | 10,7 | 10,4 | 8,0 |
| KOM list. 2009 | –11,5 | 8,9 | 8,0 | 6,1 | neuv. |
| KP leden 2009 | –13,4 | –5,4 | –2,6 | –2,3 | neuv. |
| Veřejné příjmy
  (% HDP) | KP leden 2010 | 34,7 | 33,8 | 36,2 | 38,6 | 39,4 |
| KOM list. 2009 | 34,6 | 34,9 | 33,4 | 32,9 | neuv. |
| KP leden 2009 | 35,1 | 32,5 | 35,0 | 37,7 | neuv. |
| Veřejné výdaje
  (% HDP) | KP leden 2010 | 38,8 | 43,8 | 44,7 | 44,6 | 42,4 |
| KOM list. 2009 | 38,8 | 43,8 | 45,7 | 45,1 | neuv. |
| KP leden 2009 | 38,6 | 37,7 | 39,9 | 40,7 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | KP leden 2010 | –4,1 | –10,0 | –8,5 | –6,0 | –2,9 |
| KOM list. 2009 | –4,1 | –9,0 | –12,3 | –12,2 | neuv. |
| KP leden 2009 | –3,5 | –5,3 | –4,9 | –2,9 | neuv. |
| Primární saldo
  (% HDP) | KP leden 2010 | –3,4 | –8,7 | –6,1 | –2,7 | 0,3 |
| KOM list. 2009 | –3,4 | –7,6 | –9,9 | –8,3 | neuv. |
| KP leden 2009 | –2,9 | –3,7 | –3,5 | –1,4 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (6)

  (% HDP) | KP leden 2010 | –6,7 | –7,6 | –5,5 | –3,9 | –1,8 |
| KOM list. 2009 | –6,7 | –6,4 | –9,3 | –10,2 | neuv. |
| KP leden 2009 | –5,1 | –4,9 | –3,3 | –1,4 | neuv. |
| Strukturální saldo (8)

  (% HDP) | KP leden 2010 | –6,7 | –7,6 | –5,5 | –3,9 | –1,8 |
| KOM list. 2009 | –6,7 | –7,0 | –10,2 | –10,2 | neuv. |
| KP leden 2009 | –5,1 | –4,9 | –3,3 | –1,4 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | KP leden 2010 | 19,5 | 34,8 | 55,1 | 59,1 | 56,8 |
| KOM list. 2009 | 19,5 | 33,2 | 48,6 | 60,4 | neuv. |
| KP leden 2009 | 19,4 | 32,4 | 45,4 | 47,3 | neuv. |
| Konvergenční program (KP); prognóza útvarů Komise z podzimu 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2008

2009

2010

2011

2012

Reálný HDP

(změna v %)

KP leden 2010

–4,6

–18,0

–4,0

2,0

3,8

KOM list. 2009

–4,6

–18,0

–4,0

2,0

neuv.

KP leden 2009

–2,0

–5,0

–3,0

1,5

neuv.

Inflace HISC

(%)

KP leden 2010

15,4

3,5

–3,7

–2,8

0,0

KOM list. 2009

15,3

3,5

–3,7

–1,2

neuv.

KP leden 2009

15,4

5,9

2,2

1,3

neuv.

Mezera výstupu (6)

(% potenciálního HDP)

KP leden 2010

9,5

–8,8

–10,7

–7,8

–3,8

KOM list. 2009 (7)

9,2

–9,1

–10,7

–7,0

neuv.

KP leden 2009

5,9

–1,6

–5,7

–5,3

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(% HDP)

KP leden 2010

–10,8

8,2

10,7

10,4

8,0

KOM list. 2009

–11,5

8,9

8,0

6,1

neuv.

KP leden 2009

–13,4

–5,4

–2,6

–2,3

neuv.

Veřejné příjmy

(% HDP)

KP leden 2010

34,7

33,8

36,2

38,6

39,4

KOM list. 2009

34,6

34,9

33,4

32,9

neuv.

KP leden 2009

35,1

32,5

35,0

37,7

neuv.

Veřejné výdaje

(% HDP)

KP leden 2010

38,8

43,8

44,7

44,6

42,4

KOM list. 2009

38,8

43,8

45,7

45,1

neuv.

KP leden 2009

38,6

37,7

39,9

40,7

neuv.

Saldo veřejných financí

(% HDP)

KP leden 2010

–4,1

–10,0

–8,5

–6,0

–2,9

KOM list. 2009

–4,1

–9,0

–12,3

–12,2

neuv.

KP leden 2009

–3,5

–5,3

–4,9

–2,9

neuv.

Primární saldo

(% HDP)

KP leden 2010

–3,4

–8,7

–6,1

–2,7

0,3

KOM list. 2009

–3,4

–7,6

–9,9

–8,3

neuv.

KP leden 2009

–2,9

–3,7

–3,5

–1,4

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (6)

(% HDP)

KP leden 2010

–6,7

–7,6

–5,5

–3,9

–1,8

KOM list. 2009

–6,7

–6,4

–9,3

–10,2

neuv.

KP leden 2009

–5,1

–4,9

–3,3

–1,4

neuv.

Strukturální saldo (8)

(% HDP)

KP leden 2010

–6,7

–7,6

–5,5

–3,9

–1,8

KOM list. 2009

–6,7

–7,0

–10,2

–10,2

neuv.

KP leden 2009

–5,1

–4,9

–3,3

–1,4

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

KP leden 2010

19,5

34,8

55,1

59,1

56,8

KOM list. 2009

19,5

33,2

48,6

60,4

neuv.

KP leden 2009

19,4

32,4

45,4

47,3

neuv.

Konvergenční program (KP); prognóza útvarů Komise z podzimu 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_cs.htm

(2)  Finanční balíček do výše 7,5 miliardy EUR financují společně EU, MMF, Světová banka, EBRD, severské země, Česká republika, Estonsko a Polsko a Lotyšsku se poskytuje v několika splátkách do konce roku 2011, přičemž jeho větší část bude vyplacena na začátku uvedeného období.

(3)  Toto hodnocení vychází zejména z prognózy útvarů Komise z podzimu 2009, bere však v úvahu i další informace, jež jsou od uvedené doby k dispozici.

(4)  Samotný program uvádí pokles strukturálního schodku v roce 2012 na 0,5 % HDP, avšak podle přepočtu útvarů Komise strukturální schodek činí 1,8 % HDP.

(5)  V závěrech Rady ze dne 10. listopadu 2009 o udržitelnosti veřejných financí „Rada vyzývá členské státy, aby ve svých budoucích programech stability a konvergenčních programech zaměřily pozornost na strategie orientované na udržitelnost“, a dále „vyzývá Komisi spolu s Výborem pro hospodářskou politiku a Hospodářským a finančním výborem, aby dále vyvíjely metodiku hodnocení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jež by měla být včas k dispozici pro účely nadcházející zprávy o udržitelnosti“, která se plánuje na rok 2012.

(6)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(7)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2008–2011 ve výši 1,6 %, – 1,4 %, – 2,3 % a – 2,1 %.

(8)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření.

Zdroj:

Konvergenční program (KP); prognóza útvarů Komise z podzimu 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 1.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 142/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 142/25

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

31. května 2010

2010/C 142/05

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,2307 |
| JPY | japonský jen | 112,62 |
| DKK | dánská koruna | 7,4395 |
| GBP | britská libra | 0,84863 |
| SEK | švédská koruna | 9,6230 |
| CHF | švýcarský frank | 1,4230 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 7,9390 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,505 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 275,53 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7090 |
| PLN | polský zlotý | 4,0791 |
| RON | rumunský lei | 4,1855 |
| TRY | turecká lira | 1,9360 |
| AUD | australský dolar | 1,4576 |
| CAD | kanadský dolar | 1,2894 |
| HKD | hongkongský dolar | 9,5905 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,8120 |
| SGD | singapurský dolar | 1,7225 |
| KRW | jihokorejský won | 1 479,42 |
| ZAR | jihoafrický rand | 9,4552 |
| CNY | čínský juan | 8,4031 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,2635 |
| IDR | indonéská rupie | 11 276,14 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,0139 |
| PHP | filipínské peso | 56,918 |
| RUB | ruský rubl | 38,0340 |
| THB | thajský baht | 40,070 |
| BRL | brazilský real | 2,2343 |
| MXN | mexické peso | 15,8822 |
| INR | indická rupie | 57,0550 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,2307

JPY

japonský jen

112,62

DKK

dánská koruna

7,4395

GBP

britská libra

0,84863

SEK

švédská koruna

9,6230

CHF

švýcarský frank

1,4230

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

7,9390

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,505

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

275,53

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7090

PLN

polský zlotý

4,0791

RON

rumunský lei

4,1855

TRY

turecká lira

1,9360

AUD

australský dolar

1,4576

CAD

kanadský dolar

1,2894

HKD

hongkongský dolar

9,5905

NZD

novozélandský dolar

1,8120

SGD

singapurský dolar

1,7225

KRW

jihokorejský won

1 479,42

ZAR

jihoafrický rand

9,4552

CNY

čínský juan

8,4031

HRK

chorvatská kuna

7,2635

IDR

indonéská rupie

11 276,14

MYR

malajsijský ringgit

4,0139

PHP

filipínské peso

56,918

RUB

ruský rubl

38,0340

THB

thajský baht

40,070

BRL

brazilský real

2,2343

MXN

mexické peso

15,8822

INR

indická rupie

57,0550

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 1.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 142/26 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 142/26

---

Stanovisko Poradního výboru pro restriktivní dohody a dominantní postavení přijaté na jeho zasedání dne 15. března 2010 ohledně návrhu rozhodnutí ve věci COMP/39.351 – Swedish Interconnectors

Zpravodaj: Rumunsko

2010/C 142/06

| 1. | Poradní výbor sdílí výhrady, které Komise vyslovila v červnu 2009 ve svém předběžném posouzení, podle článku 102 Smlouvy o fungování EU a článku 54 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

1.

Poradní výbor sdílí výhrady, které Komise vyslovila v červnu 2009 ve svém předběžném posouzení, podle článku 102 Smlouvy o fungování EU a článku 54 Dohody o EHP.

| 2. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že řízení lze ukončit vydáním rozhodnutí podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003. |
| --- | --- |

2.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že řízení lze ukončit vydáním rozhodnutí podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003.

| 3. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že závazky, jež podnik Svenska Kraftnät nabídl, jsou dostatečné a přiměřené, aby vyřešily výhrady, jež Komise vyjádřila ve svém předběžném posouzení. |
| --- | --- |

3.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že závazky, jež podnik Svenska Kraftnät nabídl, jsou dostatečné a přiměřené, aby vyřešily výhrady, jež Komise vyjádřila ve svém předběžném posouzení.

| 4. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že vzhledem k závazkům, jež podnik Svenska Kraftnät nabídl, pominuly důvody pro zásah Komise. Tím není dotčeno ustanovení čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003. |
| --- | --- |

4.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že vzhledem k závazkům, jež podnik Svenska Kraftnät nabídl, pominuly důvody pro zásah Komise. Tím není dotčeno ustanovení čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003.

| 5. | Poradní výbor žádá Komisi o zohlednění veškerých ostatních bodů vznesených v průběhu diskuse. |
| --- | --- |

5.

Poradní výbor žádá Komisi o zohlednění veškerých ostatních bodů vznesených v průběhu diskuse.

| 6. | Poradní výbor hodlá doporučit, aby bylo jeho stanovisko zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

6.

Poradní výbor hodlá doporučit, aby bylo jeho stanovisko zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

---

| 1.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 142/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 142/27

---

Závěrečná zpráva úředníka pro slyšení (1)

Věc COMP/39.351 – Swedish Interconnectors

2010/C 142/07

Návrh rozhodnutí předložený Komisi se týká údajného porušení článku 102 Smlouvy o fungování EU podnikem Svenska Kraftnät (dále jen „SvK“), švédským provozovatelem přenosových soustav.

Komise vyjadřuje výhrady, že mohlo dojít ke zneužití dominantního postavení na trhu s přenosem elektrické energie ve Švédsku ze strany podniku SvK tím, že tento podnik omezoval kapacitu propojovacího zařízení ve Švédsku, když předpokládal vnitřní přetížení v rámci švédské přenosové soustavy. SvK tím, že jednal s žádostmi o přenos energie pro účely spotřeby v rámci Švédska jinak než s žádostmi o přenos energie za účelem vývozu, mohl uměle rozdělovat trh a bránit průmyslovým a jiným uživatelům mimo Švédsko, aby mohli využívat výhod vnitřního trhu.

Šetření bylo zahájeno v červenci 2006 na podnět stěžovatele Dansk Energi, organizace dánských energetických společností. Komise zahájila dne 1. dubna 2009 řízení a dne 25. června 2009 přijala předběžné posouzení podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003 (2). Dne 4. září 2009 reagoval SvK na předběžné posouzení předložením závazků.

SvK se především zavázal rozdělit nejpozději do 1. července 2011 švédskou přenosovou soustavu na dvě nebo několik regulačních oblastí. Ode dne uvedení regulačních zón do provozu bude SvK řídit přetížení přenosové soustavy ve Švédsku, aniž by omezoval obchodní kapacitu propojovacích zařízení. Tato zásada se použije s výjimkou oblasti západního pobřeží, kde se SvK zavazuje vybudovat a uvést do provozu nové 400 kV přenosové vedení. SvK se zavazuje, že během přechodného období (ode dne oznámení rozhodnutí o závazcích a do dne uvedení regulačních oblasti do provozu) bude řešit každé přetížení tak, že zohlední zdroje vhodné k vzájemné obchodní výměně. Závazky budou pro SvK závazné po deset let ode dne, kdy rozhodnutí vstoupí v platnost.

Dne 6. října 2009 Komise zveřejnila podle čl. 27 odst. 4 oznámení, jež shrnuje výhrady a závazky, přičemž vyzývá zúčastněné třetí strany, aby do jednoho měsíce od jeho zveřejnění předložily své připomínky k tomuto oznámení. Od zúčastněných stran bylo doručeno celkem 57 reakcí. Komise informovala podnik SvK o výsledcích tržního testu. SvK reagoval předložením pozměněného návrhu závazků.

Komise nyní dospěla k závěru, že vzhledem k výše uvedeným závazkům, a aniž by byla dotčena ustanovení čl. 9 odst. 2, by mělo být řízení ukončeno.

Podnik SvK prohlásil před Komisí, že mu byly dostatečným způsobem zpřístupněny informace nezbytné k tomu, aby navrhl závazky takové povahy, že reagují na výhrady Komise. Podnik SvK ani žádná z třetích stran nepředložily v souvislosti s tímto případem úředníku pro slyšení žádné další otázky nebo podklady.

S ohledem na výše uvedené se domnívám, že právo na slyšení bylo v tomto případě respektováno.

V Bruselu dne 25. března 2010.

Michael ALBERS

---

(1)  Vyhotovená v souladu s články 15 a 16 rozhodnutí Komise 2001/462/ES, ESUO ze dne 23. května 2001 o mandátu úředníků pro slyšení v určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže – Úř. věst. L 162, 19.6.2001, s. 21.

1

(2)  Všechny níže uvedené odkazy na články se vztahují k nařízení (ES) č. 1/2003.

2

---

| 1.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 142/28 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 142/28

---

Souhrnná zpráva o rozhodnutí Komise

ze dne 14. dubna 2010

týkající se řízení podle článku 102 Smlouvy o fungování Evropské unie a článku 54 Dohody o EHP

(Věc COMP/39.351 – Swedish Interconnectors)

(Pouze anglické znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

2010/C 142/08

Komise dne 14. dubna 2010 přijala rozhodnutí vztahující se k řízení podle článku 102 Smlouvy o ES. V souladu s článkem 30 nařízení Rady (ES) č. 1/2003
   (1)
  Komise zveřejňuje jména stran a hlavní obsah rozhodnutí včetně všech uložených sankcí, přičemž přihlíží k oprávněnému zájmu podniků na ochraně jejich obchodního tajemství. Znění rozhodnutí bez důvěrných údajů je k dispozici na internetových stránkách generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž na adrese:

http://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/

1.   ÚVOD

| (1) | Toto rozhodnutí je určeno podniku Svenska Kraftnät (dále jen „SvK“). Závazky, které podnik SvK nabídl v reakci na výhrady týkající se hospodářské soutěže, jež vyplynuly ze šetření Komise na trhu s přenosem elektrické energie ve Švédsku, se stávají pro podnik závazné. |
| --- | --- |

(1)

Toto rozhodnutí je určeno podniku Svenska Kraftnät (dále jen „SvK“). Závazky, které podnik SvK nabídl v reakci na výhrady týkající se hospodářské soutěže, jež vyplynuly ze šetření Komise na trhu s přenosem elektrické energie ve Švédsku, se stávají pro podnik závazné.

2.   POSTUP

| (2) | Dne 1. dubna 2009 Komise zahájila řízení s cílem přijmout rozhodnutí podle kapitoly III nařízení (ES) č. 1/2003 a dne 25. června 2009 přijala předběžné posouzení podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003, v němž vyjádřila své výhrady, pokud jde o hospodářskou soutěž. V odpovědi na její předběžné posouzení předložil SvK dne 4. září 2009 Komisi připomínky. Dne 6. října 2009 bylo v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněno oznámení (2) podle čl. 27 odst. 4 nařízení (ES) č. 1/2003, ve kterém byl shrnut případ a závazky a zúčastněné třetí strany byly vyzvány, aby do jednoho měsíce od zveřejnění předložily své připomínky k uvedeným závazkům. Dne 26. ledna 2010 SvK předložil pozměněný návrh závazků po zohlednění příslušných připomínek třetích stran. Poradní výbor pro restriktivní praktiky a dominantní postavení vydal dne 15. března 2010 kladné stanovisko. Úředník pro slyšení vydal k řízení kladné stanovisko ve své konečné zprávě ze dne 25. března 2010. |
| --- | --- |

(2)

Dne 1. dubna 2009 Komise zahájila řízení s cílem přijmout rozhodnutí podle kapitoly III nařízení (ES) č. 1/2003 a dne 25. června 2009 přijala předběžné posouzení podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003, v němž vyjádřila své výhrady, pokud jde o hospodářskou soutěž. V odpovědi na její předběžné posouzení předložil SvK dne 4. září 2009 Komisi připomínky. Dne 6. října 2009 bylo v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněno oznámení (2) podle čl. 27 odst. 4 nařízení (ES) č. 1/2003, ve kterém byl shrnut případ a závazky a zúčastněné třetí strany byly vyzvány, aby do jednoho měsíce od zveřejnění předložily své připomínky k uvedeným závazkům. Dne 26. ledna 2010 SvK předložil pozměněný návrh závazků po zohlednění příslušných připomínek třetích stran. Poradní výbor pro restriktivní praktiky a dominantní postavení vydal dne 15. března 2010 kladné stanovisko. Úředník pro slyšení vydal k řízení kladné stanovisko ve své konečné zprávě ze dne 25. března 2010.

3.   VÝHRADY VYJÁDŘENÉ V PŘEDBĚŽNÉM POSOUZENÍ

| (3) | Komise v předběžném posouzení ze dne 25. června 2009 vyjádřila výhradu, že podnik SvK může zneužívat dominantní postavení na trhu s přenosem elektrické energie ve Švédsku. SvK mohl omezovat vývozní kapacitu propojovacího zařízení ve Švédsku, když předpokládal vnitřní přetížení v rámci švédské přenosové soustavy, čímž mohl diskriminovat různé uživatele sítí a způsobit rozdělení vnitřního trhu. |
| --- | --- |

(3)

Komise v předběžném posouzení ze dne 25. června 2009 vyjádřila výhradu, že podnik SvK může zneužívat dominantní postavení na trhu s přenosem elektrické energie ve Švédsku. SvK mohl omezovat vývozní kapacitu propojovacího zařízení ve Švédsku, když předpokládal vnitřní přetížení v rámci švédské přenosové soustavy, čímž mohl diskriminovat různé uživatele sítí a způsobit rozdělení vnitřního trhu.

4.   PŘIPOMÍNKY

| (4) | SvK uvedl své závazky, které by řešily výhrady Komise z narušení hospodářské soutěže na švédském trhu s přenosem energie. Nejdříve SvK vnitřně rozdělí švédskou přenosovou soustavu na dvě nebo několik regulačních oblastí a nejpozději do 1. listopadu 2011 začne švédskou přenosovou soustavu takto provozovat. Konfigurace regulačních oblastí bude dostatečně flexibilní, aby se v budoucnosti mohla přizpůsobit v případě potřeby předpokládaným a nepředpokládaným změnám v rámci švédské přenosové soustavy. Ode dne uvedení regulačních zón do provozu bude SvK řídit přetížení přenosové soustavy ve Švédsku, aniž by omezoval obchodní kapacitu propojovacích zařízení. Jedinou výjimkou z této zásady je jedna oblast sítě ve Švédsku, tzv. oblast západního pobřeží. V této oblasti scházejí dostatečně vhodné zdroje na výrobu energie, aby se zde mohla zachovat samostatná regulační oblast. Za druhé se SvK zavazuje, že v oblasti západního pobřeží posílí síť tím, že do 30. listopadu 2011 vybuduje a uvede do provozu nové 400 kV přenosové vedení. Za třetí ode dne oznámení rozhodnutí o závazcích do dne uvedení regulačních oblasti do provozu zvýší SvK využití vzájemné obchodní výměny, aby se snížilo omezení propojovacího zařízení v důsledku vnitřního přetížení. |
| --- | --- |

(4)

SvK uvedl své závazky, které by řešily výhrady Komise z narušení hospodářské soutěže na švédském trhu s přenosem energie. Nejdříve SvK vnitřně rozdělí švédskou přenosovou soustavu na dvě nebo několik regulačních oblastí a nejpozději do 1. listopadu 2011 začne švédskou přenosovou soustavu takto provozovat. Konfigurace regulačních oblastí bude dostatečně flexibilní, aby se v budoucnosti mohla přizpůsobit v případě potřeby předpokládaným a nepředpokládaným změnám v rámci švédské přenosové soustavy. Ode dne uvedení regulačních zón do provozu bude SvK řídit přetížení přenosové soustavy ve Švédsku, aniž by omezoval obchodní kapacitu propojovacích zařízení. Jedinou výjimkou z této zásady je jedna oblast sítě ve Švédsku, tzv. oblast západního pobřeží. V této oblasti scházejí dostatečně vhodné zdroje na výrobu energie, aby se zde mohla zachovat samostatná regulační oblast. Za druhé se SvK zavazuje, že v oblasti západního pobřeží posílí síť tím, že do 30. listopadu 2011 vybuduje a uvede do provozu nové 400 kV přenosové vedení. Za třetí ode dne oznámení rozhodnutí o závazcích do dne uvedení regulačních oblasti do provozu zvýší SvK využití vzájemné obchodní výměny, aby se snížilo omezení propojovacího zařízení v důsledku vnitřního přetížení.

| (5) | Závazky SvK představují dostatečná opatření, která by měla řešit výhrady Komise. Vnitřní rozdělení sítě ve Švédsku tyto výhrady řeší, neboť vylučuje potřebu snižovat dostupnou kapacitu propojovacího zařízení z důvodu vnitřního přetížení zjištěných problematických oblastí sítě ve Švédsku, s výjimkou oblasti západního pobřeží. Co se týče této oblasti, bude postačující k vyřešení problémů nové 400 kV vedení, které se SvK zavazuje vybudovat a uvést do provozu nejpozději do 30. listopadu 2011 poblíž Gothenburgu v západním Švédsku. Tato opatření nejsou nepřiměřená ani pro SvK ani pro třetí strany. |
| --- | --- |

(5)

Závazky SvK představují dostatečná opatření, která by měla řešit výhrady Komise. Vnitřní rozdělení sítě ve Švédsku tyto výhrady řeší, neboť vylučuje potřebu snižovat dostupnou kapacitu propojovacího zařízení z důvodu vnitřního přetížení zjištěných problematických oblastí sítě ve Švédsku, s výjimkou oblasti západního pobřeží. Co se týče této oblasti, bude postačující k vyřešení problémů nové 400 kV vedení, které se SvK zavazuje vybudovat a uvést do provozu nejpozději do 30. listopadu 2011 poblíž Gothenburgu v západním Švédsku. Tato opatření nejsou nepřiměřená ani pro SvK ani pro třetí strany.

5.   ZÁVĚR

| (6) | Závazky se tímto rozhodnutím stávají závazné po dobu deseti let ode dne oznámení. V rozhodnutí se konstatuje, že již neexistují důvody pro opatření ze strany Komise a že řízení v této věci by mělo být proto ukončeno, aniž by tím byl dotčen čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003. |
| --- | --- |

(6)

Závazky se tímto rozhodnutím stávají závazné po dobu deseti let ode dne oznámení. V rozhodnutí se konstatuje, že již neexistují důvody pro opatření ze strany Komise a že řízení v této věci by mělo být proto ukončeno, aniž by tím byl dotčen čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003.

---

(1)  Úř. věst. L 1, 4.1.2003, s. 1.

(2)  Úř. věst. C 239, 6.10.2009, s. 9.

---

V Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Evropská investiční banka

| 1.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 142/30 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 142/30

---

Výzva k předkládání návrhů – Evropská investiční banka navrhuje v rámci své Akce EIB a vysokých škol na podporu výzkumu tři nové finanční podpory EIBURS

2010/C 142/09

Evropská investiční banka uskutečňuje většinu svých institucionálních vztahů s vysokými školami v rámci Akce EIB a vysokých škol na podporu výzkumu, která zahrnuje tři různé programy:

| — | EIBURS (EIB
  University Research Sponsorship Programme – Program EIB na podporu výzkumu na vysokých školách), |
| --- | --- |

—

EIBURS (EIB
  University Research Sponsorship Programme – Program EIB na podporu výzkumu na vysokých školách),

| — | STAREBEI (STAges de REcherche BEI – Výzkumné stáže EIB) – program financování určený mladým výzkumným pracovníkům, kteří pracují na společných projektech EIB a vysokých škol, a |
| --- | --- |

—

STAREBEI (STAges de REcherche BEI – Výzkumné stáže EIB) – program financování určený mladým výzkumným pracovníkům, kteří pracují na společných projektech EIB a vysokých škol, a

| — | EIB University Networks (Sítě vysokých škol EIB) – mechanismus spolupráce pro sítě vysokých škol, které svým zaměřením významně podporují cíle skupiny EIB. |
| --- | --- |

—

EIB University Networks (Sítě vysokých škol EIB) – mechanismus spolupráce pro sítě vysokých škol, které svým zaměřením významně podporují cíle skupiny EIB.

EIBURS poskytuje granty vysokoškolským výzkumným střediskům zabývajícím se tématy výzkumu, o něž má banka velký zájem. Finanční podpory EIB do výše 100 000 EUR ročně v průběhu tří let se poskytují na základě výběrového řízení katedrám vysokých škol nebo výzkumným střediskům při vysokých školách v EU a v kandidátských a potenciálních kandidátských zemích, jež projeví o podporu zájem a mají uznané odborné znalosti v oblastech vybraných bankou, a umožní jim aktivity v těchto oblastech rozšířit. Vybraný návrh povede k celé řadě výstupů (výzkum, organizování kurzů a seminářů, vytváření sítí, šíření výsledků atd.), které budou předmětem smluvního ujednání s bankou.

Pro akademický rok 2010/2011 se v rámci programu EIBURS zvolily tři nové oblasti výzkumu:

—   Analýza vztahu mezi splácením úvěrů poskytnutých evropským MSP a makroekonomickou situací

V praxi se chápe vztah mezi splácením úvěrů poskytnutých MSP na mikroekonomické úrovni a makroekonomickou situací, v níž tyto MSP působí, jen v omezené míře. Od vysokoškolského výzkumného střediska, které získá podporu v rámci EIBURS, se očekává vytvoření výzkumného programu zaměřeného na analýzu dopadu změn makroekonomických faktorů na klíčové ukazatele splácení úvěrů MSP v Evropě. Mimo jiné je třeba přezkoumat dopad změn ekonomického růstu (na místní a celosvětové úrovni), úrokových sazeb a směnných kurzů na prodlení v placení, míru selhání, úvěrovou ztrátu a sazby u předčasného splacení, což rovněž umožní změřit šíření těchto jevů mezi regiony a zeměmi, jakož i účinky operací v různých odvětvích.

Skupina EIB prostřednictvím své dceřiné společnosti EIF archivuje souhrnné údaje o vývoji úvěrových portfolií MSP a o splácení přímých úvěrů poskytnutých MSP. Tyto údaje lze dát výzkumným pracovníkům k dispozici, avšak návrhy by měly obsahovat také další zdroje informací nebo databáze, které použijí.

Projekt může zahrnovat jakékoli další činnosti, které si vysokoškolské středisko přeje uskutečnit v souladu s výzkumem s pomocí finanční podpory, včetně:

| — | organizování kurzů a seminářů, |
| --- | --- |

—

organizování kurzů a seminářů,

| — | vytváření dalších databází, |
| --- | --- |

—

vytváření dalších databází,

| — | průzkumů. |
| --- | --- |

—

průzkumů.

—   Dějiny financování infrastruktury v Evropě

Řada evropských vlád, které čelí vysokým fiskálním schodkům, považuje různé formy smluv o partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem (PPP) za způsob, jak dostát slibům v oblasti modernizace infrastruktury nezbytné pro poskytování veřejných služeb a současně se vyhnout nadměrnému veřejnému dluhu. V celé řadě zemí se již několik let v síťových odvětvích používají privatizační a regulační modely.

Dlouhodobé cykly veřejného a soukromého vlastnictví a investic do infrastruktury lze pozorovat u různých evropských národů. Koncesionářské smlouvy znali již staří Řekové, hojně je využívali i Římané a moderní podobu získaly v napoleonském zákoníku. V 18. a 19. století se většina infrastruktury (kanály, železnice, telegrafní sítě, rozvody vody, plynu a elektřiny) budovala s pomocí soukromého kapitálu, často s přímými či nepřímými veřejnými dotacemi či jinou formou podpory. Řada z nich přešla následně do veřejného vlastnictví. Dějiny různých infrastrukturních služeb ilustrují, jak se může vyvíjet spojitost mezi technologickými inovacemi, infrastrukturními službami a financováním v nejrůznějších kontextech. Diskuse v té době, alternativní řešení a dlouhodobé výsledky pro jednotlivé účastníky, to vše dnes vyvolává odezvu.

V této souvislosti vyzývá EIB k předkládání výzkumných návrhů, jejichž cílem je:

| — | posoudit dlouhodobější makrotrendy ve financování infrastruktury, výsledky z hlediska udržitelného zlepšování veřejných služeb a jejich význam pro současné politické rozpravy, |
| --- | --- |

—

posoudit dlouhodobější makrotrendy ve financování infrastruktury, výsledky z hlediska udržitelného zlepšování veřejných služeb a jejich význam pro současné politické rozpravy,

| — | vypracovat případové studie týkající se technologických a finančních inovací v konkrétních projektech infrastruktury a v konkrétních odvětvích, zejména v těch, které mají celoevropský charakter, |
| --- | --- |

—

vypracovat případové studie týkající se technologických a finančních inovací v konkrétních projektech infrastruktury a v konkrétních odvětvích, zejména v těch, které mají celoevropský charakter,

| — | katalogizovat a analyzovat dějiny různých programů veřejného, soukromého a smíšeného financování, jejichž předmětem je budování a provozování infrastruktur napříč odvětvími a v různých právních a vnitropolitických rámcích. |
| --- | --- |

—

katalogizovat a analyzovat dějiny různých programů veřejného, soukromého a smíšeného financování, jejichž předmětem je budování a provozování infrastruktur napříč odvětvími a v různých právních a vnitropolitických rámcích.

Přihlášky mohou zaslat evropské vysoké školy (buď samostatně, nebo v partnerství), které navrhnou výzkumný program na výše uvedené téma. V rámci programu EIBURS bude mít úspěšný žadatel (žadatelé) nárok získat v průběhu tří let grant do výše 300 000 EUR na financování nového výzkumu v oblastech dějin financování infrastruktury v Evropě, které mají význam pro současné politické rozpravy. Vítané jsou zejména výzkumné návrhy, které zaujmou kvantitativní a kvalitativní přístup napříč jednotlivými obory (např. historie, technika, ekonomika, finance) a budou zahrnovat spolupráci mezi akademickými pracovníky z různých evropských zemí.

Většina finančních prostředků by se měla použít na zapojení nových mladých výzkumných pracovníků-doktorandů (PhD), kteří se budou zabývat konkrétními tématy. Výzkumní pracovníci mají případně možnost spolupracovat s odborníky na infrastrukturu v jednotlivých odvětvích, kteří působí v Evropské investiční bance v Lucemburku. Kromě toho by se měla část finančních prostředků použít na informační akce a na vytvoření sítě sdružující odborníky na dějiny konkrétních odvětvových infrastruktur v různých zemích.

—   Hospodářský dopad právního předpisu: ekonomické posouzení dopadu směrnice o obalech a obalových odpadech

Jednou z klíčových složek projektů nakládání s pevnými odpady je infrastruktura nutná k recyklaci nebo využití obalového odpadu. Podle směrnice o obalech a obalových odpadech musí obalový průmysl recyklovat a využívat obaly, které uvádí na trh, avšak jednotlivé země odpovídají za dosažení cílů v oblasti recyklace a využití, které stanovuje směrnice.

Úkolem tohoto tématu výzkumu je analyzovat hospodářský dopad, který mají právní povinnosti vyplývající z výše uvedené směrnice na jednotlivé zúčastněné aktéry: orgány veřejné moci, účastníky trhu a občany.

Měla by se posoudit hospodářská efektivnost opatření uložených směrnicí z hlediska analýzy nákladů a přínosů. Je třeba zabývat se různými otázkami, jako jsou např. ekonomická míra návratnosti měřená z hlediska lepší ochrany životního prostředí a rozložení nákladů (Platí občané EU za provádění směrnice prostřednictvím vyšších cen baleného zboží, vyšších sazeb a daní za nakládání s odpady, nebo obojí? Jsou hospodářské výhody z hlediska ochrany životního prostředí uspokojivé ve srovnání s alternativními strategiemi? Ukázalo se, že přijaté právní předpisy jsou pro dosažení stanovených cílů účinné?).

Výzkum by se měl zaměřit na reprezentativní vzorek členských států EU.

Projekt může zahrnovat jakékoli další činnosti, které si vysokoškolské středisko přeje uskutečnit v souladu s výzkumem s pomocí finanční podpory, včetně:

| — | organizování kurzů a seminářů, |
| --- | --- |

—

organizování kurzů a seminářů,

| — | vytváření databází, |
| --- | --- |

—

vytváření databází,

| — | průzkumů. |
| --- | --- |

—

průzkumů.

Návrhy lze předkládat do 10. září 2010. Na návrhy předložené po tomto datu nebude brán zřetel. Návrhy je třeba zaslat takto:

elektronická verze:

universities@eib.org

a

tištěná verze:

| EIB-Universities Research Action |
| --- |
| 100, boulevard Konrad Adenauer |
| 2950 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

EIB-Universities Research Action

100, boulevard Konrad Adenauer

2950 Luxembourg

LUXEMBOURG

To the attention of Ms Luísa Ferreira, Co-ordinator

Podrobnější informace o výběrovém řízení v rámci EIBURS a o ostatních programech a mechanismech jsou k dispozici na internetových stránkách EIB www.eib.org/universities

---

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 1.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 142/33 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 142/33

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.5906 – One Equity Partners/Constantia)

(Text s významem pro EHP)

2010/C 142/10

| 1. | Komise dne 21. května 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik SulipoBeteiligungsverwaltungs GmbH, akviziční společnost se sídlem ve Vídni kontrolovaná podnikem One Equity Partners advised funds („OEP“ kontrolovaný podnikem J.P. Morgan Chase & Co.) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií výlučnou kontrolu nad podnikem Constantia Packaging AG („CPAG“) a jeho přidruženými společnostmi včetně podniku Belisce d.d. („Belisce“). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 21. května 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik SulipoBeteiligungsverwaltungs GmbH, akviziční společnost se sídlem ve Vídni kontrolovaná podnikem One Equity Partners advised funds („OEP“ kontrolovaný podnikem J.P. Morgan Chase & Co.) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií výlučnou kontrolu nad podnikem Constantia Packaging AG („CPAG“) a jeho přidruženými společnostmi včetně podniku Belisce d.d. („Belisce“).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | OEP: soukromé investiční fondy, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

OEP: soukromé investiční fondy,

| — | CPAG: aluminium, vlnitá lepenka a flexibilní obaly. |
| --- | --- |

—

CPAG: aluminium, vlnitá lepenka a flexibilní obaly.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5906 – One Equity Partners/Constantia na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5906 – One Equity Partners/Constantia na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

---

| 1.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 142/34 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 142/34

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.5862 – Mahle/Behr/Behr Industry)

(Text s významem pro EHP)

2010/C 142/11

| 1. | Komise dne 21. května 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Mahle GmbH („Mahle“, Německo) a Behr GmbH & Co KG („Behr“, Německo) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií společnou kontrolu nad podnikem Behr Industry GmbH & Co KG („Behr Industry“, Německo). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 21. května 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Mahle GmbH („Mahle“, Německo) a Behr GmbH & Co KG („Behr“, Německo) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií společnou kontrolu nad podnikem Behr Industry GmbH & Co KG („Behr Industry“, Německo).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Mahle: vývoj, výroba a prodej součástek a systémů pro automobily a motorová vozidla, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Mahle: vývoj, výroba a prodej součástek a systémů pro automobily a motorová vozidla,

| — | podniku Behr: vývoj a výroba součástek a celých systémů chlazení motoru a klimatizace pro automobily, |
| --- | --- |

—

podniku Behr: vývoj a výroba součástek a celých systémů chlazení motoru a klimatizace pro automobily,

| — | podniku Behr Industry: vývoj a výroba chladících a klimatizačních systémů pro aplikace mimo silniční dopravu. |
| --- | --- |

—

podniku Behr Industry: vývoj a výroba chladících a klimatizačních systémů pro aplikace mimo silniční dopravu.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5862 – Mahle/Behr/Behr Industry na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5862 – Mahle/Behr/Behr Industry na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

---

| 1.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 142/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 142/35

---

Sdělení francouzské vlády týkající se směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (1)

(Oznámení týkající se žádostí o výlučné povolení k vyhledávání kapalných nebo plynných uhlovodíků, tzv. „Permis de Langlade“ a „Permis de Hermine“)

(Text s významem pro EHP)

2010/C 142/12

Společnosti ConcoPhillips Canada Ressources Corp., se sídlem na adrese P.O. Box 130, 401, 9th Ave S.W., Calgary, Alberta T2P 2H7 (CANADA), a BHP Billiton Petroleum Corp., se sídlem na adrese 1360 Post Oak Blvd, Suite 150, Houston, TX 77056-3030 (UNITED STATES OF AMERICA) podaly dne 29. června 2009 žádost na období pěti (5) let o výlučné povolení k vyhledávání kapalných nebo plynných uhlovodíků, tzv. „Permis de Langlade“, v mořském podloží o celkové rozloze zhruba 547 km2, které se rozkládá podél břehů zámořského územního společenství Saint-Pierre a Miquelon.

Společnost Bardoil Energy SAS, se sídlem na adrese 42, rue de l’Abbé Pierre Gervain, Boite Postale 4353, 97500 Saint-Pierre-et-Miquelon, FRANCE, podala dne 9. prosince 2009 žádost na období pěti (5) let o výlučné povolení k vyhledávání kapalných nebo plynných uhlovodíků, tzv. „Permis de Hermine“, v mořském podloží o celkové rozloze zhruba 1 312 km2, které se rozkládá podél břehů zámořského územního společenství Saint-Pierre a Miquelon.

Souhrn těchto žádostí o povolení tvoří oblast, která je vymezena úseky na polednících a rovnoběžkách, které v tomto pořadí spojují níže uvedené body definované pomocí zeměpisných souřadnic ve stupních, přičemž za výchozí poledník se považuje poledník procházející Greenwichem.

| Bod | Stupně západní délky | Stupně severní šířky |
| --- | --- | --- |
| A | 56° 24′ 01,7" | 44° 35′ 33,1" |
| B | 56° 15′ 00,6" | 44° 35′ 32,0" |
| C | 56° 15′ 02,1" | 44° 47′ 17,8" |
| D | 56° 09′ 16,2" | 44° 47′ 16,6" |
| E | 56° 09′ 21,0" | 43° 50′ 00,2" |
| F | 56° 23′ 53,3" | 43° 50′ 00,2" |

Bod

Stupně západní délky

Stupně severní šířky

A

56° 24′ 01,7"

44° 35′ 33,1"

B

56° 15′ 00,6"

44° 35′ 32,0"

C

56° 15′ 02,1"

44° 47′ 17,8"

D

56° 09′ 16,2"

44° 47′ 16,6"

E

56° 09′ 21,0"

43° 50′ 00,2"

F

56° 23′ 53,3"

43° 50′ 00,2"

Podávání žádostí a kritéria přidělování povolení

Předkladatelé původní žádosti a konkurenčních žádostí musí prokázat podmínky nutné k udělení oprávnění podle článků 4 a 5 vyhlášky č. 2006-648 ze dne 2. června 2006 o těžebních oprávněních a oprávněních k podzemnímu skladování (décret no 2006-648 du 2 juin 2006 relatif aux titres miniers et aux titres de stockage souterrain) (Úřední věstník Francouzské republiky ze dne 3. června 2006).

Společnosti, které mají zájem, mohou do devadesáti dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení předložit konkurenční žádost v souladu s postupem popsaným v „Oznámení o poskytování těžebního práva na těžbu uhlovodíků ve Francii“ zveřejněném v Úředním věstníku Evropských společenství C 374 ze dne 30. prosince 1994 na straně 11 a stanoveným vyhláškou č. 2006-648 ze dne 2. června 2006 o těžebních oprávněních a oprávněních k podzemnímu skladování (décret no 2006-648 du 2 juin 2006, relatif aux titres miniers et aux titres de stockage souterrain) (Úřední věstník Francouzské republiky ze dne 3. června 2006).

Konkurenční žádosti se zasílají na ministerstvo pověřené hornictvím na níže uvedenou adresu. Rozhodnutí o původní žádosti a konkurenčních žádostech budou přijata do dvou let ode dne přijetí původní žádosti francouzskými orgány, tedy nejpozději do 31. srpna 2011.

Podmínky a požadavky týkající se vykonávání činnosti a jejího ukončení

Žadatelé jsou vyzváni, aby se řídili články 79 a 79.1 horního zákoníku (code minier) a vyhláškou č. 2006-649 ze dne 2. června 2006 o důlních pracích, pracích podzemního skladování a o báňském úřadu a úřadu pro podzemní skladování (décret no 2006-649 du 2 juin 2006, relatif aux travaux miniers, aux travaux de stockage souterrain et à la police des mines et des stockages souterrains) (Úřední věstník Francouzské republiky ze dne 3. června 2006).

Jakékoli další informace Vám poskytne ministerstvo pro ekologii, energetiku, udržitelný rozvoj a moře na adrese: Direction générale de l'énergie et du climat, Direction de l’énergie, Sous-direction de la sécurité d’approvisionnement et nouveaux produits énergétiques, Grande Arche de la Défense, Paroi Nord, 92055 La Défense Cedex, FRANCE (Tel: +33 140819529).

S ustanoveními výše uvedených právních a správních předpisů se můžete seznámit na internetové stránce Légifrance: http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  Úř. věst. L 164, 30.6.1994, s. 3.

---

| 1.6.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 142/37 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 142/37

---

Sdělení francouzské vlády týkající se směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (1)

(Oznámení týkající se žádosti o výlučné povolení k vyhledávání kapalných nebo nebo plynných uhlovodíků, tzv. „Permis de Sézanne“, předložené jednak společností Concorde Energy LLC a jednak společností Réalm Energy International)

(Text s významem pro EHP)

2010/C 142/13

Žádostí ze dne 8. září 2009 společnost Concorde Energy LLC se sídlem na adrese sis 1537 Bull Lea Road, Suite 200, Lexington KY 40511 UNITED STATES OF AMERICA požádala na období čtyř (4) let o výlučné povolení k vyhledávání kapalných nebo plynných uhlovodíků, označované jako „Permis de Sézanne“, na území o rozloze přibližně 273 km2 nacházejícím se v části departementu Marne.

Žádostí ze dne 11. prosince 2009 společnost Realm Energy International se sídlem na adrese 2nd Floor, Berkeley Square, London W1J 6BD UNITED KINGDOM požádala na období pěti (5) let o výlučné povolení k vyhledávání kapalných nebo plynných uhlovodíků, rovněž označované jako „Permis de Sézanne“, na území o rozloze přibližně 870 km2 nacházejícím se v části departementů Aube a Marne.

Tyto žádosti se dohromady týkají oblasti vymezené úseky na polednících a rovnoběžkách, které v tomto pořadí spojují níže uvedené body definované pomocí zeměpisných souřadnic, přičemž za výchozí poledník se považuje greenwichský poledník.

| Bod | Zeměpisná délka
  (stupně východní délky) | Zeměpisná šířka
  (stupně severní šířky) |
| --- | --- | --- |
| A | 1,40 | 54,20 |
| B | 1,60 | 54,20 |
| C | 1,60 | 54,10 |
| D | 1,64 | 54,10 |
| E | 1,64 | 54,13 |
| F | 1,68 | 54,13 |
| G | 1,68 | 54,10 |
| H | 1,80 | 54,10 |
| I | 1,80 | 54,20 |
| J | 2,00 | 54,20 |
| K | 2,00 | 54,21 |
| L | 2,09 | 54,21 |
| M | 2,09 | 54,19 |
| N | 2,08 | 54,19 |
| O | 2,08 | 54,18 |
| P | 2,09 | 54,18 |
| Q | 2,09 | 54,17 |
| R | 2,10 | 54,17 |
| S | 2,10 | 54,02 |
| T | 2,08 | 54,02 |
| U | 2,08 | 54,01 |
| V | 2,05 | 54,01 |
| W | 2,05 | 54,00 |
| X | 1,90 | 54,00 |
| Y | 1,90 | 53,90 |
| Z | 1,70 | 53,90 |
| AA | 1,70 | 54,00 |
| BB | 1,50 | 54,00 |
| CC | 1,50 | 54,10 |
| DD | 1,40 | 54,10 |

Bod

Zeměpisná délka

(stupně východní délky)

Zeměpisná šířka

(stupně severní šířky)

A

1,40

54,20

B

1,60

54,20

C

1,60

54,10

D

1,64

54,10

E

1,64

54,13

F

1,68

54,13

G

1,68

54,10

H

1,80

54,10

I

1,80

54,20

J

2,00

54,20

K

2,00

54,21

L

2,09

54,21

M

2,09

54,19

N

2,08

54,19

O

2,08

54,18

P

2,09

54,18

Q

2,09

54,17

R

2,10

54,17

S

2,10

54,02

T

2,08

54,02

U

2,08

54,01

V

2,05

54,01

W

2,05

54,00

X

1,90

54,00

Y

1,90

53,90

Z

1,70

53,90

AA

1,70

54,00

BB

1,50

54,00

CC

1,50

54,10

DD

1,40

54,10

Podávání žádostí a kritéria přidělování povolení

Předkladatelé původní žádosti a konkurenčních žádostí musí prokázat podmínky nutné k udělení oprávnění podle článků 4 a 5 vyhlášky č. 2006-648 ze dne 2. června 2006 o těžebních oprávněních a oprávněních k podzemnímu skladování (décret no 2006-648 du 2 juin 2006 relatif aux titres miniers et aux titres de stockage souterrain)(Úřední věstník Francouzské republiky ze dne 3. června 2006).

Společnosti, které mají zájem, mohou do devadesáti dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení předložit konkurenční žádost v souladu s postupem popsaným v „Oznámení o poskytování těžebního práva na těžbu uhlovodíků ve Francii“ zveřejněném v
  Úředním věstníku Evropských společenství C 374 ze dne 30. prosince 1994 na straně 11 a stanoveným nařízením 2006-648 ze dne 2. června 2006 o těžebních oprávněních a oprávněních k podzemnímu skladování (Úřední věstník Francouzské republiky ze dne 3. června 2006).

Konkurenční žádosti se zasílají ministrovi příslušnému pro hornictví na níže uvedenou adresu. Rozhodnutí o původní žádosti a konkurenčních žádostech budou přijata do dvou let ode dne doručení původní žádosti francouzským orgánům, tedy nejpozději do 9. října 2011.

Podmínky a požadavky týkající se vykonávání činnosti a jejího ukončení

Žadatelé jsou vyzváni, aby se řídili články 79 a 79.1 horního zákoníku (code minier) a vyhláškou č. 2006-649 ze dne 2. června 2006 o důlních pracích, pracích podzemního skladování a o báňském úřadu a úřadu pro podzemní skladování (décret no 2006-649 du 2 juin 2006, relatif aux travaux miniers, aux travaux de stockage souterrain et à la police des mines et des stockages souterrains) (Úřední věstník Francouzské republiky ze dne 3. června 2006).

Další informace Vám poskytne ministerstvo pro ekologii, energetiku, udržitelný rozvoj a moře na adrese: Direction générale de l'énergie et du climat, Direction de l’énergie, Sous-direction de la sécurité d’approvisionnement et nouveaux produits énergétiques Grande Arche, Paroi Nord — 92055 La Défense Cedex, FRANCE Tel. +33 140819529.

S ustanoveními výše uvedených právních a správních předpisů se můžete seznámit na internetové stránce Légifrance: http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  Úř. věst. L 164, 30.6.1994, s. 3.

---