# Euroopa Liidu C 114E/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.CE2010.114.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 114E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide4. mai 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.CE2010.114.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 114E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide4. mai 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | Nõukogu |
| 2010/C 114E/01 | Nõukogu seisukoht (EL) nr 2/2010 esimesel lugemisel eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohtaNõukogu poolt vastu võetud 22. veebruaril 2010 (
  1
  ) | 1 |
| 2010/C 114E/02 | Nõukogu seisukoht (EL) nr 3/2010 esimesel lugemisel eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustusedNõukogu poolt vastu võetud 1. märtsil 2010 (
  1
  ) | 17 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

Nõukogu

2010/C 114E/01

Nõukogu seisukoht (EL) nr 2/2010 esimesel lugemisel eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohtaNõukogu poolt vastu võetud 22. veebruaril 2010 (
  1
  )

1

1

2010/C 114E/02

Nõukogu seisukoht (EL) nr 3/2010 esimesel lugemisel eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustusedNõukogu poolt vastu võetud 1. märtsil 2010 (
  1
  )

1

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

Nõukogu

| 4.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 114/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 114/1

---

NÕUKOGU SEISUKOHT (EL) nr 2/2010 ESIMESEL LUGEMISEL

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta

Nõukogu poolt vastu võetud 22. veebruaril 2010

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 114 E/01

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia ning Euroopa Liidu säästva arengu strateegia raames on raudteeveo, eelkõige kaubaveo siseturu loomisel oluline roll jätkusuutliku liikuvuse saavutamisel. |
| --- | --- |

(1)

Majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia ning Euroopa Liidu säästva arengu strateegia raames on raudteeveo, eelkõige kaubaveo siseturu loomisel oluline roll jätkusuutliku liikuvuse saavutamisel.

| (2) | Nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiiv 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2001. aasta direktiiv 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ja tasude kehtestamise kohta raudtee infrastruktuuri kasutamise eest (5) on olulisteks etappideks raudteeveo siseturu loomisel. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiiv 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2001. aasta direktiiv 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ja tasude kehtestamise kohta raudtee infrastruktuuri kasutamise eest (5) on olulisteks etappideks raudteeveo siseturu loomisel.

| (3) | Et olla konkurentsivõimeline teiste veoliikidega võrreldes, peab rahvusvahelistele ja riigisisestele raudteekaubaveo-teenustele, mis on konkurentsile avatud alates 1. jaanuarist 2007, olema tagatud raudteeinfrastruktuur, mis on kõrge kvaliteediga ja piisavalt rahastatud, s.t võimaldab osutada kaubaveo teenuseid heades tingimustes nii äritegevuse kiiruse kui läbilaskeaja osas, ning usaldusväärne, s.t pakutav teenus vastab reaalselt raudtee-ettevõtjatega sõlmitud kokkulepetes võetud kohustustele. |
| --- | --- |

(3)

Et olla konkurentsivõimeline teiste veoliikidega võrreldes, peab rahvusvahelistele ja riigisisestele raudteekaubaveo-teenustele, mis on konkurentsile avatud alates 1. jaanuarist 2007, olema tagatud raudteeinfrastruktuur, mis on kõrge kvaliteediga ja piisavalt rahastatud, s.t võimaldab osutada kaubaveo teenuseid heades tingimustes nii äritegevuse kiiruse kui läbilaskeaja osas, ning usaldusväärne, s.t pakutav teenus vastab reaalselt raudtee-ettevõtjatega sõlmitud kokkulepetes võetud kohustustele.

| (4) | Raudteekaubaveo turu avamine on võimaldanud uutel ettevõtjatel raudteevõrgustikku siseneda. Võrgustiku kasutamise optimeerimiseks ja selle usaldusväärsuse tagamiseks oleks kasulik võtta täiendavaid meetmeid tugevdamaks koostööd, mida tehakse rahvusvaheliste rongiliinide kaubaveoks kasutamise õiguse jaotamisel raudteeinfrastruktuuriettevõtjate vahel. |
| --- | --- |

(4)

Raudteekaubaveo turu avamine on võimaldanud uutel ettevõtjatel raudteevõrgustikku siseneda. Võrgustiku kasutamise optimeerimiseks ja selle usaldusväärsuse tagamiseks oleks kasulik võtta täiendavaid meetmeid tugevdamaks koostööd, mida tehakse rahvusvaheliste rongiliinide kaubaveoks kasutamise õiguse jaotamisel raudteeinfrastruktuuriettevõtjate vahel.

| (5) | Nõukogu otsustas oma 7. ja 8. aprillil 2008 toimunud istungil, et tuleb soodustada infrastruktuuri tõhusat kasutamist ja vajaduse korral parandada raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsust Euroopa ja riigi tasandil võetavate meetmetega, eelkõige õigusaktidega. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu otsustas oma 7. ja 8. aprillil 2008 toimunud istungil, et tuleb soodustada infrastruktuuri tõhusat kasutamist ja vajaduse korral parandada raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsust Euroopa ja riigi tasandil võetavate meetmetega, eelkõige õigusaktidega.

| (6) | Sellega seoses võimaldaks rahvusvaheliste raudteekoridoride loomine konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku jaoks, kus kaubarongide liiklemiseks oleks loodud head tingimused ja võimalus hõlpsalt liikuda ühest riigisisesest võrgust teise, parandada infrastruktuuri kasutamise tingimusi. |
| --- | --- |

(6)

Sellega seoses võimaldaks rahvusvaheliste raudteekoridoride loomine konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku jaoks, kus kaubarongide liiklemiseks oleks loodud head tingimused ja võimalus hõlpsalt liikuda ühest riigisisesest võrgust teise, parandada infrastruktuuri kasutamise tingimusi.

| (7) | Raudteeinfrastruktuuri vallas tehtud algatused näitavad, et konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku jaoks rahvusvaheliste raudteekoridoride loomise kõige sobivamaks viisiks on rahvusvaheliste koridoride loomine, mis vastavad kaubaveoturu ühe või mitme selgelt määratletud segmendi erivajadustele. |
| --- | --- |

(7)

Raudteeinfrastruktuuri vallas tehtud algatused näitavad, et konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku jaoks rahvusvaheliste raudteekoridoride loomise kõige sobivamaks viisiks on rahvusvaheliste koridoride loomine, mis vastavad kaubaveoturu ühe või mitme selgelt määratletud segmendi erivajadustele.

| (8) | Käesoleva määrusega ei tohiks piirata direktiivis 91/440/EMÜ ja direktiivis 2001/14/EÜ sätestatud raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate, ning asjakohasel juhul direktiivi 2001/14/EÜ artikli 14 lõikes 2 osutatud jaotamisorganite õigusi ja kohustusi. Kõnealused õigusaktid, sealhulgas kaubaveokoridore käsitlevad sätted, eelkõige raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja õigus keelduda vastu võtmast või aktsepteerida muude juriidiliste isikute kui raudtee-ettevõtjate esitatud läbilaskevõimsuse taotluseid, on jätkuvalt jõus. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ei tohiks piirata direktiivis 91/440/EMÜ ja direktiivis 2001/14/EÜ sätestatud raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate, ning asjakohasel juhul direktiivi 2001/14/EÜ artikli 14 lõikes 2 osutatud jaotamisorganite õigusi ja kohustusi. Kõnealused õigusaktid, sealhulgas kaubaveokoridore käsitlevad sätted, eelkõige raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja õigus keelduda vastu võtmast või aktsepteerida muude juriidiliste isikute kui raudtee-ettevõtjate esitatud läbilaskevõimsuse taotluseid, on jätkuvalt jõus.

| (9) | Konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku jaoks loodavad rahvusvahelised raudteekoridorid tuleks rajada kooskõlas üleeuroopalise transpordivõrguga (TEN-T) ja/või Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) koridoridega. Selleks on vajalik võrgustike kooskõlastatud arendamine, eelkõige raudteekaubaveo rahvusvaheliste koridoride integreerimine olemasolevate TEN-T ja ERTMS koridoridega. Lisaks sellele tuleb kehtestada kõnealuseid kaubaveokoridore käsitlevad ühtlustavad eeskirjad liidu tasandil. Vajaduse korral tuleks kõnealuste koridoride loomist rahaliselt toetada TEN-T, teadusprogrammide ja Marco Polo programmi raames ning muude selliste liidu poliitikate ja fondide raames, nagu Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond. |
| --- | --- |

(9)

Konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku jaoks loodavad rahvusvahelised raudteekoridorid tuleks rajada kooskõlas üleeuroopalise transpordivõrguga (TEN-T) ja/või Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) koridoridega. Selleks on vajalik võrgustike kooskõlastatud arendamine, eelkõige raudteekaubaveo rahvusvaheliste koridoride integreerimine olemasolevate TEN-T ja ERTMS koridoridega. Lisaks sellele tuleb kehtestada kõnealuseid kaubaveokoridore käsitlevad ühtlustavad eeskirjad liidu tasandil. Vajaduse korral tuleks kõnealuste koridoride loomist rahaliselt toetada TEN-T, teadusprogrammide ja Marco Polo programmi raames ning muude selliste liidu poliitikate ja fondide raames, nagu Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond.

| (10) | Kaubaveokoridori raames peaks tagama liikmesriikide ja asjaomaste raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelise tõhusa koostöö, andma raudteekaubaveole piisava eelistuse, rajama tõhusad ja piisavad ühendused teiste veoliikidega ning looma soodsad tingimused raudteekaubaveo teenuse pakkujate vahelise konkurentsi arenguks. |
| --- | --- |

(10)

Kaubaveokoridori raames peaks tagama liikmesriikide ja asjaomaste raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelise tõhusa koostöö, andma raudteekaubaveole piisava eelistuse, rajama tõhusad ja piisavad ühendused teiste veoliikidega ning looma soodsad tingimused raudteekaubaveo teenuse pakkujate vahelise konkurentsi arenguks.

| (11) | Lisaks kooskõlas artikliga 3 loodud kaubaveokoridoridele tuleks liidu tasandil analüüsida ja heaks kiita täiendavate kaubaveokoridoride loomine läbipaistvate selgelt määratletud kriteeriumide ja menetluste alusel, mis jätavad liikmesriikidele ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatele piisava otsustus- ja juhtimisõiguse, mis võimaldab neil võtta arvesse konkreetsete koridoride, nagu näiteks ERTMS, RailNetEurope (RNE) ja TEN-T, olemasolevaid algatusi ning võtta oma erivajadustele vastavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(11)

Lisaks kooskõlas artikliga 3 loodud kaubaveokoridoridele tuleks liidu tasandil analüüsida ja heaks kiita täiendavate kaubaveokoridoride loomine läbipaistvate selgelt määratletud kriteeriumide ja menetluste alusel, mis jätavad liikmesriikidele ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatele piisava otsustus- ja juhtimisõiguse, mis võimaldab neil võtta arvesse konkreetsete koridoride, nagu näiteks ERTMS, RailNetEurope (RNE) ja TEN-T, olemasolevaid algatusi ning võtta oma erivajadustele vastavaid meetmeid.

| (12) | Liikmesriikide ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelise koostöö ergutamiseks tuleks iga kaubaveokoridori jaoks luua sobiv eraldi haldusstruktuur, võttes arvesse vajadust vältida dubleerimist juba olemasolevate haldusstruktuuridega. |
| --- | --- |

(12)

Liikmesriikide ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelise koostöö ergutamiseks tuleks iga kaubaveokoridori jaoks luua sobiv eraldi haldusstruktuur, võttes arvesse vajadust vältida dubleerimist juba olemasolevate haldusstruktuuridega.

| (13) | Turu vajaduste rahuldamiseks tuleks kaubaveokoridoride loomise kord esitada rakenduskavas, mis peaks sisaldama raudteekaubaveo tõhususe parandamiseks vajalike meetmete määramist ja nende elluviimise ajakava. Lisaks sellele tuleks kaubaveokoridori loomiseks kavandatavate ja rakendatavate meetmete vastavuse tagamiseks kõigi kaubaveokoridori kasutajate vajadustele või ootustele regulaarselt konsulteerida kaubaveokoridori tõenäoliselt kasutavate taotlejatega juhatuse poolt selgelt määratletud menetluskorra alusel. |
| --- | --- |

(13)

Turu vajaduste rahuldamiseks tuleks kaubaveokoridoride loomise kord esitada rakenduskavas, mis peaks sisaldama raudteekaubaveo tõhususe parandamiseks vajalike meetmete määramist ja nende elluviimise ajakava. Lisaks sellele tuleks kaubaveokoridori loomiseks kavandatavate ja rakendatavate meetmete vastavuse tagamiseks kõigi kaubaveokoridori kasutajate vajadustele või ootustele regulaarselt konsulteerida kaubaveokoridori tõenäoliselt kasutavate taotlejatega juhatuse poolt selgelt määratletud menetluskorra alusel.

| (14) | Vajalikuks tuleks pidada kaupade ühendveoterminalide arendamist liidu raudteekaubaveo koridoride loomise toetamiseks. |
| --- | --- |

(14)

Vajalikuks tuleks pidada kaupade ühendveoterminalide arendamist liidu raudteekaubaveo koridoride loomise toetamiseks.

| (15) | Et tagada kaubaveokoridori infrastruktuuri ühilduvus ja pidev läbilaskevõimsus, peaksid liikmesriigid ja asjaomased raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad omavahel kooskõlastama kaubaveokoridori investeeringute tegemist ja kavandama neid kaubaveokoridori vajadustest lähtudes. Investeeringute kava tuleks avaldada, et tagada teabe kättesaadavus kaubaveokoridori kasutusloa taotlejale. Investeeringud peaksid sisaldama projekte koostalitlusvõimeliste süsteemide arendamiseks ja rongide läbilaskevõime suurendamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Et tagada kaubaveokoridori infrastruktuuri ühilduvus ja pidev läbilaskevõimsus, peaksid liikmesriigid ja asjaomased raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad omavahel kooskõlastama kaubaveokoridori investeeringute tegemist ja kavandama neid kaubaveokoridori vajadustest lähtudes. Investeeringute kava tuleks avaldada, et tagada teabe kättesaadavus kaubaveokoridori kasutusloa taotlejale. Investeeringud peaksid sisaldama projekte koostalitlusvõimeliste süsteemide arendamiseks ja rongide läbilaskevõime suurendamiseks.

| (16) | Samal põhjusel tuleks kaubaveokoridori tasemel kooskõlastada kõiki töid seoses infrastruktuuri ja selle seadmetega, mis piiravad kaubaveokoridori läbilaskevõimsust, ning pidevalt avaldada selle kohta ajakohastatud teavet. |
| --- | --- |

(16)

Samal põhjusel tuleks kaubaveokoridori tasemel kooskõlastada kõiki töid seoses infrastruktuuri ja selle seadmetega, mis piiravad kaubaveokoridori läbilaskevõimsust, ning pidevalt avaldada selle kohta ajakohastatud teavet.

| (17) | Et soodustada infrastruktuuri läbilaskevõimsuse taotluste rahuldamist rahvusvaheliste raudtee-kaubaveoteenuste osutamiseks, on asjakohane määrata või asutada kõigi kaubaveokoridoride jaoks universaalteenistus. Selleks tuleb kasutada olemasolevaid, eelkõige RNE algatusi, mille puhul on tegemist raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelise koostööorganiga, mis osutab teatavaid teenuseid rahvusvahelistele raudteekaubaveo-ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(17)

Et soodustada infrastruktuuri läbilaskevõimsuse taotluste rahuldamist rahvusvaheliste raudtee-kaubaveoteenuste osutamiseks, on asjakohane määrata või asutada kõigi kaubaveokoridoride jaoks universaalteenistus. Selleks tuleb kasutada olemasolevaid, eelkõige RNE algatusi, mille puhul on tegemist raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelise koostööorganiga, mis osutab teatavaid teenuseid rahvusvahelistele raudteekaubaveo-ettevõtjatele.

| (18) | Kaubaveokoridoride halduskord peaks samuti sisaldama selles koridoris liikuvatele rahvusvahelistele rongidele infrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise menetlusi. Kõnealuste menetluste juures tuleks arvesse võtta muude transpordiliikide, sealhulgas reisijateveo vajadust läbilaskevõimsuse järele. |
| --- | --- |

(18)

Kaubaveokoridoride halduskord peaks samuti sisaldama selles koridoris liikuvatele rahvusvahelistele rongidele infrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise menetlusi. Kõnealuste menetluste juures tuleks arvesse võtta muude transpordiliikide, sealhulgas reisijateveo vajadust läbilaskevõimsuse järele.

| (19) | Et tagada raudteeinfrastruktuuri parem kasutamine, on vaja koordineerida nende infrastruktuuri ja kaubaveokoridoris asuvate terminalide toimimist. |
| --- | --- |

(19)

Et tagada raudteeinfrastruktuuri parem kasutamine, on vaja koordineerida nende infrastruktuuri ja kaubaveokoridoris asuvate terminalide toimimist.

| (20) | Eelistuste eeskirjad võivad olla ka eelistuste alasteks eesmärkideks, sõltuvalt olukorrast vastavas liikmesriigis. |
| --- | --- |

(20)

Eelistuste eeskirjad võivad olla ka eelistuste alasteks eesmärkideks, sõltuvalt olukorrast vastavas liikmesriigis.

| (21) | Kaubaveokoridorides liikuvatele kaubarongidele peaks võimaluse piires tagama piisava graafiku täpsuse häirete korral, mis on tingitud vajadusest võtta arvesse kõigi transpordiliikide vajadusi. |
| --- | --- |

(21)

Kaubaveokoridorides liikuvatele kaubarongidele peaks võimaluse piires tagama piisava graafiku täpsuse häirete korral, mis on tingitud vajadusest võtta arvesse kõigi transpordiliikide vajadusi.

| (22) | Et objektiivselt hinnata nende meetmete mõju kaubaveokoridori loomisele, tuleks jälgida kaubaveokoridoris osutatavate kaubaveoteenuste tulemuslikkust ning regulaarselt avaldada kvaliteediaruandeid. Tulemuslikkuse hindamine peaks hõlmama kaubaveokoridoride kasutajate arvamusküsitluse tulemusi. |
| --- | --- |

(22)

Et objektiivselt hinnata nende meetmete mõju kaubaveokoridori loomisele, tuleks jälgida kaubaveokoridoris osutatavate kaubaveoteenuste tulemuslikkust ning regulaarselt avaldada kvaliteediaruandeid. Tulemuslikkuse hindamine peaks hõlmama kaubaveokoridoride kasutajate arvamusküsitluse tulemusi.

| (23) | Rahvusvahelistele raudteeteenustele mittediskrimineeriva juurdepääsu tagamiseks tuleb tagada kaubaveokoridori kuuluvaid erinevaid võrke reguleerivate organite vahel tõhusa koostöö toimimine. |
| --- | --- |

(23)

Rahvusvahelistele raudteeteenustele mittediskrimineeriva juurdepääsu tagamiseks tuleb tagada kaubaveokoridori kuuluvaid erinevaid võrke reguleerivate organite vahel tõhusa koostöö toimimine.

| (24) | Et soodustada kaubaveokoridori peamise infrastruktuuri kasutamist käsitleva teabe kättesaadavust ja tagada mittediskrimineeriv juurdepääs antud koridorile, peaks juhatus koostama kogu vastavat teavet sisaldava dokumendi, seda regulaarselt ajakohastama ning avaldama. |
| --- | --- |

(24)

Et soodustada kaubaveokoridori peamise infrastruktuuri kasutamist käsitleva teabe kättesaadavust ja tagada mittediskrimineeriv juurdepääs antud koridorile, peaks juhatus koostama kogu vastavat teavet sisaldava dokumendi, seda regulaarselt ajakohastama ning avaldama.

| (25) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt kaubaveokoridoridest koosneva konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku loomine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva määruse ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(25)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt kaubaveokoridoridest koosneva konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku loomine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva määruse ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (26) | Investeeringute kooskõlastamiseks ning raudtee läbilaskevõimsuse ja liikluse korraldamiseks tuleks kehtestada ausad eeskirjad, mis põhinevad koostööl raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahel, kes peavad osutama rahvusvahelise raudteekoridori raames raudteekaubaveo-ettevõtjatele kvaliteetset teenust. |
| --- | --- |

(26)

Investeeringute kooskõlastamiseks ning raudtee läbilaskevõimsuse ja liikluse korraldamiseks tuleks kehtestada ausad eeskirjad, mis põhinevad koostööl raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahel, kes peavad osutama rahvusvahelise raudteekoridori raames raudteekaubaveo-ettevõtjatele kvaliteetset teenust.

| (27) | Kuna rahvusvahelised rongid peavad kasutama marsruute, mis hõlmavad paljusid koridore, nagu määratletud käesoleva määrusega, võivad mitme koridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad samuti oma tegevust koordineerida, et tagada asjaomaste koridoride läbilaskevõimsuse kättesaadavus, sujuv liikumine ja häirete korral eelistuste eeskirjade ühtne kohaldamine erinevat tüüpi liikluse suhtes. |
| --- | --- |

(27)

Kuna rahvusvahelised rongid peavad kasutama marsruute, mis hõlmavad paljusid koridore, nagu määratletud käesoleva määrusega, võivad mitme koridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad samuti oma tegevust koordineerida, et tagada asjaomaste koridoride läbilaskevõimsuse kättesaadavus, sujuv liikumine ja häirete korral eelistuste eeskirjade ühtne kohaldamine erinevat tüüpi liikluse suhtes.

| (28) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (6). |
| --- | --- |

(28)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (6).

| (29) | Lisaks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte II lisa kohandamise kohta. On eriti oluline, et komisjon konsulteeriks eelnõude ettevalmistamisel asjatundjatega, tehes seda vastavalt kohustusele, mille komisjon võttis 9. detsembri 2009. aasta teatisega ELi toimimise lepingu artikli 290 rakendamise kohta, |
| --- | --- |

(29)

Lisaks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte II lisa kohandamise kohta. On eriti oluline, et komisjon konsulteeriks eelnõude ettevalmistamisel asjatundjatega, tehes seda vastavalt kohustusele, mille komisjon võttis 9. detsembri 2009. aasta teatisega ELi toimimise lepingu artikli 290 rakendamise kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Eesmärk ja reguleerimisala

1.   Käesolevas määruses kehtestatakse konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku jaoks kasutatavate rahvusvaheliste raudteekoridoride loomise ja organiseerimise eeskirjad. Selles sätestatakse kaubaveokoridoride valiku, organiseerimise ja haldamise eeskirjad.

2.   Käesoleva määrusega reguleeritakse kaubaveokoridorides paikneva raudteeinfrastruktuuri haldamist ja kasutamist.

Artikkel 2

Mõisted

1.   Käesolevas määruses kasutatakse direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 2 määratletud mõisteid.

2.   Lisaks lõikes 1 osutatud mõistetele kasutatakse veel järgmisi mõisteid:

a)   „kaubaveokoridor”– kõik liikmesriikides ja vajadusel Euroopa kolmandates riikides vastavalt määratud raudteeliinid, mis ühendavad kaubaveokoridori põhiliinil paiknevaid terminale, sealhulgas raudteeinfrastruktuur ja selle juurde kuuluvad seadmed, rongide sorteerimis- ja koostamisjaamad ning vajadusel ümbersõiduteed;

b)   „rakenduskava”– dokument, milles on esitatud vahendid ja strateegia, mida asjaomased isikud kavatsevad rakendada, et töötada kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul välja vajalikud ja piisavad meetmed kaubaveokoridori loomiseks;

c)   „terminal”– kaubaveokoridoris asuv rajatis, mis on spetsiaalselt kohandatud kas kaubarongide lasti peale- ja/või mahalaadimiseks ning raudtee-kaubaveo teenuste ühendamiseks maantee-, mere-, jõe- ja õhuveo teenustega või kaubarongide koostamiseks või koosseisu muutmiseks; ja vajadusel piiriületustoimingute läbiviimiseks ühispiiril Euroopa kolmandate riikidega.

II   PEATÜKK

KONKURENTSIVÕIMELISEKS KAUBAVEOKS KASUTATAVATE RAHVUSVAHELISTE RAUDTEEKORIDORIDE KINDLAKSMÄÄRAMINE JA HALDAMINE

Artikkel 3

Algsete kaubaveokoridoride määramine

1.   Hiljemalt ... (7) loovad I lisas osutatud liikmesriigid nimetatud lisas loetletud põhiliinidel paiknevad kaubaveokoridorid. Asjaomased liikmesriigid teatavad komisjonile kaubaveokoridoride loomisest.

2.   Erandina lõikest 1 luuakse hiljemalt ... (8) I lisa punktides 3, 5 ja 8 nimetatud põhiliine hõlmavad kaubaveokoridorid.

Artikkel 4

Edasine kaubaveokoridoride valik

1.   Iga liikmesriik, kellel on ühisel piiril teise liikmesriigiga piiriületuskoht, kus raudtee ületab piiri, osaleb vähemalt ühe kaubaveokoridori loomisel, välja arvatud juhul, kui see nõue on juba artikli 3 kohaselt täidetud.

2.   Olenemata lõikest 1 osaleb liikmesriik teise liikmesriigi taotlusel kaubaveokoridori loomisel, nagu on osutatud kõnealuses lõikes, või olemasoleva koridori pikendamisel, et võimaldada naaberliikmesriigil täita nimetatud lõikest tulenevat kohustust.

3.   Ilma et see piiraks direktiivi 91/440/EMÜ artiklist 7 tulenevaid liikmesriikide kohustusi, kui liikmesriik leiab, et kaubaveokoridori loomine ei oleks seda kaubaveokoridori tõenäoliselt kasutavate taotlejate huvides või see ei tooks märkimisväärset sotsiaal-majanduslikku kasu või kaasneks sellega ebaproportsionaalne koormus, ei ole asjaomane liikmesriik kohustatud osalema käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud protsessides, kui sellise otsuse teeb komisjon, kes toimib vastavalt artikli 19 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusele.

4.   Kui liikmesriigil on raudteevõrgustik, mille rööpmevahe on erinev liidusisese peamise raudteevõrgustiku rööpmevahest, ei ole see liikmesriik kohustatud osalema lõigetes 1 ja 2 osutatud protsessides.

5.   Lõigetes 1 ja 2 sätestatud kohustuse järgimiseks esitavad asjaomased liikmesriigid hiljemalt ... (9) ning pärast asjaomaste raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja taotlejatega konsulteerimist ühiselt komisjonile ettepaneku luua kaubaveokoridor, võttes arvesse II lisas esitatud kriteeriume.

6.   Komisjon analüüsib lõikes 5 osutatud kaubakoridori(de) loomise kohta tehtud ettepanekuid ning võtab hiljemalt 9 kuu möödumisel vastava ettepaneku esitamisest artikli 19 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt vastu otsuse selle kohta, kas ettepanek on kooskõlas käesoleva artikliga.

7.   Asjaomased liikmesriigid loovad kaubaveokoridori hiljemalt kolme aasta möödumisel lõikes 6 osutatud komisjoni otsusest.

8.   Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte II lisa kohandamise kohta. Käesolevas lõikes osutatud delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel järgib komisjon direktiivi 2001/14/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/57/EÜ (ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta (uuestisõnastamine)) (10) sätteid ning võtab eelkõige arvesse koostalitlusvõime süsteemidega seotud elluviimiskava, raudteesüsteemide ja TEN-T arengut ning eriti ERTMSi rakendamist, samuti kaubaveoturu arengut, kaasa arvatud koostalitlusvõimet muude transpordiviisidega.

Käesolevas lõikes osutatud delegeeritud õigusaktidele kohaldatakse artiklites 20, 21 ja 22 sätestatud menetlust.

Artikkel 5

Kaubaveokoridoride muutmine

1.   Artiklites 3 ja 4 osutatud kaubaveokoridore võib muuta asjaomaste liikmesriikide poolt pärast asjaomaste raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja taotlejatega konsulteerimist komisjonile esitatava ühise ettepaneku alusel.

2.   Komisjon võtab ettepaneku suhtes vastavalt artikli 19 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetlusele vastu otsuse, võttes arvesse II lisas sätestatud kriteeriume.

Artikkel 6

Lepitamine

Kui kaks või enam liikmesriiki ei suuda leppida kokku nende territooriumil asuva raudteeinfrastruktuuriga seotud kaubaveokoridori loomise või muutmise osas, arutab komisjon ühe asjaomase liikmesriigi palvel sel teemal artiklis 19 osutatud komiteega. Komisjoni arvamus edastatakse asjaomastele liikmesriikidele. Asjaomased liikmesriigid võtavad seda arvamust arvesse, et leida lahendus ja teevad vastastikusel kokkuleppel otsuse.

Artikkel 7

Kaubaveokoridoride haldamine

1.   Iga raudteekaubaveokoridori jaoks moodustavad asjaomased liikmesriigid nõukogu, mis vastutab kaubaveokoridori üldiste eesmärkide määratlemise, järelevalve ja artiklites 8, 10 ja 23 selgesõnaliselt sätestatud meetmete võtmise eest. Nõukokku kuuluvad asjaomaste liikmesriikide ametiasutuste esindajad.

2.   Iga raudteekaubaveokoridori jaoks moodustavad asjaomased raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja vajadusel direktiivi 2001/14/EÜ artikli 14 lõikes 2 osutatud jaotamisorganid juhatuse, kes vastutab käesoleva artikli lõikes 6 ja käesoleva määruse artiklites 8 ja 10, artikli 12 lõikes 1, artikli 13 lõigete 2, 5 ja 6, artikli 15 lõikes 1, artiklis 16 ning artikli 17 lõigetes 2 ja 3 selgesõnaliselt sätestatud meetmete võtmise eest. Juhatusse kuuluvad raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate esindajad.

3.   Nõukogu teeb otsused asjaomaste liikmesriikide ametiasutuste esindajate vastastikusel kokkuleppel.

4.   Juhatus teeb otsused, sealhulgas otsused seoses oma õigusliku staatuse, ressursside ja personaliga asjaomaste raudteeinfrastruktuuriettevõtjate esindajate vastastikusel kokkuleppel.

5.   Nõukogu ja juhatuse kohustused ei mõjuta raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate sõltumatust, mis on ette nähtud direktiivi 91/440/EMÜ artikli 4 lõikega 2.

6.   Juhatus moodustab nõuanderühma, kuhu kuuluvad kaubaveokoridori kuuluvate terminalide juhid ja omanikud. Nõuanderühm võib esitada arvamuse juhatuse iga ettepaneku kohta, millel on otsene mõju investeeringutele ja terminalide haldamisele. Nõuanderühm võib samuti esitada arvamusi omal algatusel. Juhatus võtab kõiki neid arvamusi arvesse.

Artikkel 8

Kaubaveokoridori kava rakendusmeetmed

1.   Juhatus koostab rakenduskava ja esitab selle heakskiitmiseks nõukogule. Kava sisaldab järgmist:

| a) | kaubaveokoridori omaduste, sealhulgas kitsaskohtade kirjeldus ning kaubaveokoridori loomiseks vajalike meetmete rakenduskava; |
| --- | --- |

a)

kaubaveokoridori omaduste, sealhulgas kitsaskohtade kirjeldus ning kaubaveokoridori loomiseks vajalike meetmete rakenduskava;

| b) | lõikes 3 osutatud transpordi- ja liiklusalase uuringu peamised andmed; |
| --- | --- |

b)

lõikes 3 osutatud transpordi- ja liiklusalase uuringu peamised andmed;

| c) | kaubaveokoridoridega seotud eesmärgid seoses teatud kaubaveokoridori tulemuslikkusega, mis on väljendatud nii teenuste kvaliteedi kui ka kaubaveokoridori läbilaskevõimsusena vastavalt artikli 17 sätetele; |
| --- | --- |

c)

kaubaveokoridoridega seotud eesmärgid seoses teatud kaubaveokoridori tulemuslikkusega, mis on väljendatud nii teenuste kvaliteedi kui ka kaubaveokoridori läbilaskevõimsusena vastavalt artikli 17 sätetele;

| d) | artiklis 10 osutatud investeerimiskava ja |
| --- | --- |

d)

artiklis 10 osutatud investeerimiskava ja

| e) | artiklite 11 kuni 17 rakendusmeetmed. |
| --- | --- |

e)

artiklite 11 kuni 17 rakendusmeetmed.

2.   Juhatus vaatab rakenduskava regulaarselt läbi, võttes arvesse selle rakendamisel tehtud edusamme, raudteekaubaveoturu olukorda kaubaveokoridoris ja tulemuslikkust, mida mõõdetakse artikli 1 punktis c osutatud eesmärkide põhjal.

3.   Juhatus teostab regulaarselt transpordi- ja liiklusalaseid uuringuid seoses kaubaveokoridori liikluses täheldatud ja eeldatavate muutustega, käsitledes erinevat tüüpi liiklust, st nii kauba- kui ka reisijatevedu.

4.   Rakenduskavas võetakse arvesse terminalide arengut, et rahuldada kaubaveokoridoris toimuva raudteekaubaveo vajadusi.

Artikkel 9

Taotlejatega konsulteerimine

Juhatus kehtestab konsultatsioonimehhanismid, et kaasata sobival viisil kaubaveokoridori tõenäoliselt kasutavad taotlejad. Eelkõige tagab juhatus, et enne artiklis 8 osutatud rakenduskava nõukogule esitamist konsulteeritakse taotlejatega.

III   PEATÜKK

KAUBAVEOKORIDORI TEHTAVAD INVESTEERINGUD

Artikkel 10

Investeeringute kavandamine

1.   Juhatus koostab investeerimiskava ja vaatab selle regulaarselt läbi ning esitab selle kaubaveokoridori nõukogule heakskiitmiseks. Kava sisaldab järgmist:

| a) | ette nähtavate projektide nimekiri raudteeinfrastruktuuri ja kaubaveokoridoris selle juurde kuuluva varustuse laiendamiseks, uuendamiseks või ümberkorraldamiseks ning asjaomased rahalised vajadused ja rahastamisallikad; |
| --- | --- |

a)

ette nähtavate projektide nimekiri raudteeinfrastruktuuri ja kaubaveokoridoris selle juurde kuuluva varustuse laiendamiseks, uuendamiseks või ümberkorraldamiseks ning asjaomased rahalised vajadused ja rahastamisallikad;

| b) | elluviimiskava seoses kaubaveokoridoris paiknevate koostalitlusvõime süsteemidega, mis vastavad direktiivis 2008/57/EÜ määratletud ja võrgustiku suhtes kohaldatavatele peamistele nõuetele ja tehnilistele spetsifikatsioonidele. Elluviimiskava aluseks on koostalitusvõimeliste süsteemide leviku kulutõhususe analüüs; |
| --- | --- |

b)

elluviimiskava seoses kaubaveokoridoris paiknevate koostalitlusvõime süsteemidega, mis vastavad direktiivis 2008/57/EÜ määratletud ja võrgustiku suhtes kohaldatavatele peamistele nõuetele ja tehnilistele spetsifikatsioonidele. Elluviimiskava aluseks on koostalitusvõimeliste süsteemide leviku kulutõhususe analüüs;

| c) | kaubaveokoridoris liiklevate kaubarongide läbilaskevõime haldamise kava. See kava võib põhineda kaubaveokoridoris liiklevate rongide lubatud pikkuse, laadimisgabariitide või teljekoormuse suurendamisel ja |
| --- | --- |

c)

kaubaveokoridoris liiklevate kaubarongide läbilaskevõime haldamise kava. See kava võib põhineda kaubaveokoridoris liiklevate rongide lubatud pikkuse, laadimisgabariitide või teljekoormuse suurendamisel ja

| d) | vajadusel märgitakse ära liidu rahastamisprogrammide kohaselt ette nähtud liidu panus. |
| --- | --- |

d)

vajadusel märgitakse ära liidu rahastamisprogrammide kohaselt ette nähtud liidu panus.

2.   Käesoleva artikli kohaldamine ei piira liikmesriikide pädevust seoses raudteeinfrastruktuuri kavandamise ja rahastamisega.

Artikkel 11

Tööde koordineerimine

Asjaomased raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad kooskõlastavad ja avaldavad sobival viisil ja ajal kõigi oma tööde teostamise ajakava, mis tehakse seoses infrastruktuuri ja selle varustusega ja mis piiravad kaubaveokoridori läbilaskevõimsust.

IV   PEATÜKK

KAUBAVEOKORIDORI HALDAMINE

Artikkel 12

Universaalteenistus infrastruktuuri läbilaskevõimsuse taotlemiseks

1.   Kaubaveokoridori juhatus määrab või asutab ühise organi ja/või käivitab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate koostöö abil infosüsteemi, mis annab taotlejatele võimaluse taotleda ühest kohast ja ühe toiminguna infrastruktuuri läbilaskevõimsust kaubarongidele, mis ületavad kaubaveokoridoris vähemalt ühe piiri („universaalteenistus”).

2.   Universaalteenistus esitab samuti alusandmeid infrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise kohta, sealhulgas artiklis 16 osutatud teavet.

3.   Universaalteenistus edastab kõik infrastruktuuri läbilaskevõimsuse taotlused viivitamata pädevatele raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatele ja vajadusel direktiivi 2001/14/EÜ artikli 14 lõikes 2 osutatud jaotamisorganitele, kes teevad otsuse selle taotluse suhtes kooskõlas artikliga 13 ja kõnealuse direktiivi III peatükiga.

4.   Universaalteenistus toimib läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil. Neid toiminguid kontrollivad reguleerivad organid vastavalt artiklile 18.

Artikkel 13

Kaubarongidele jaotatud läbilaskevõimsus

1.   Liikmesriigid teevad direktiivi 2001/14/EÜ artikli 14 lõikes 1 sätestatud pädevuse kohaselt koostööd kaubaveokoridoris infrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise raamistiku loomisel.

2.   Juhatus hindab kaubaveokoridoris liikuvatele kaubarongidele läbilaskevõimsuse jaotamise vajadust, võttes arvesse käesoleva määruse artikli 8 lõikes 3 osutatud transpordi- ja liiklusalast uuringut, infrastruktuuri läbilaskevõimsuse taotlusi seoses varasemate ja hetkel kehtivate sõiduplaanidega ning raamlepinguid.

3.   Käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud hindamise põhjal määravad kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ühiselt kindlaks ja loovad rahvusvahelised kaubarongide ettevalmistatud liinid, järgides direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 15 osutatud menetlust, tunnistades muud liiki transpordi, sealhulgas reisijateveo vajadust läbilaskevõimsuse järele. Need ettevalmistatud liinid avaldatakse vähemalt kolm kuud enne direktiivi 2001/14/EÜ III lisas osutatud läbilaskevõimsuse taotluste kättesaamise lõpptähtpäeva. Mitme kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad võivad vajadusel kooskõlastada rahvusvahelised ettevalmistatud rongiliinid, pakkudes asjaomastes kaubaveokoridorides läbilaskevõimsust.

4.   Kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad jaotavad need ettevalmistatud liinid esmalt kaubarongidele, mis ületavad vähemalt ühe piiri.

5.   Kui turuvajadus ja käesoleva artikli lõikes 2 osutatud hindamine seda õigustab, määravad raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ühiselt kindlaks ja reserveerivad läbilaskevõimsuse kaubaveokoridoris liikuvate rahvusvaheliste kaubarongide jaoks, tunnistades muud liiki transpordi, sealhulgas reisijateveo vajadust läbilaskevõimsuse järele, ning teevad selle reservi kättesaadavaks oma lõplikes sõiduplaanides, et oleks võimalik reageerida kiiresti ja sobivalt ühekordsetele läbilaskevõimsuse taotlustele, nagu on osutatud direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 23. See läbilaskevõimsus on reserveeritud kuni tähtajani enne selle kasutamiseks ettenähtud aega, mille määrab juhatus. Kõnealune tähtaeg ei tohi olla pikem kui 90 päeva.

Läbilaskevõimsuse reserv määratakse lõikes 2 nimetatud hindamise põhjal. Kõnealune läbilaskevõimsuse reserv tehakse kättesaadavaks üksnes turu reaalse vajaduse korral.

6.   Juhatus edendab kaubaveokoridori läbilaskevõimsuse jaotamisega seotud eelistuste eeskirjade kooskõlastamist.

7.   Käesoleva artikli alusel veose vedamiseks eraldatud rongiliini ei või tühistada vähem kui üks kuu enne sõiduplaanis ettenähtud aega, kui asjaomane taotleja ei ole andnud tühistamiseks oma nõusolekut, välja arvatud vääramatust jõust tingitud juhtudel. Sellisel juhul püüab asjaomane raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja pakkuda taotlejale samaväärse kvaliteedi ja usaldusväärsusega rongiliini ning taotlejal on õigus sellega nõustuda või sellest keelduda. Käesolev säte ei piira taotleja õigusi, mis tal võivad olla direktiivi 2001/14/EÜ artikli 19 lõikes 1 osutatud lepingu kohaselt.

8.   Kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja artikli 7 lõikes 6 osutatud nõuanderühm kehtestavad menetluskorra, et tagada läbilaskevõimsuse jaotamise optimaalne kooskõlastamine raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahel, nii seoses artikli 12 lõikes 1 osutatud taotlustega kui ka asjaomastele raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatele laekunud taotlustega. Selles võetakse samuti arvesse juurdepääsu terminalidele.

9.   Osutades käesoleva artikli lõigetes 4 ja 8 raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatele, osutatakse vajadusel ühtlasi direktiivi 2001/14/EÜ artikli 14 lõikes 2 osutatud jaotamisorganitele.

Artikkel 14

Liikluse korraldamine

1.   Kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad kehtestavad menetlused liikluse korraldamise kooskõlastamiseks kaubaveokoridoris ja võivad kehtestada menetlused liikluse korraldamise kooskõlastamiseks mitmetes kaubaveokoridorides.

2.   Kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja artikli 7 lõikes 6 osutatud nõuanderühm kehtestavad menetlused, et tagada raudteeinfrastruktuuri ja terminalide toimimise optimaalne kooskõlastamine.

Artikkel 15

Liikluse korraldamine häirete korral

1.   Juhatus võtab vastu kaubaveokoridoris esinevate rongiliikluse häirete korral järgitavad ühised eesmärgid täpsuse kohta ja/või liikluskorralduse suunised.

2.   Erinevat tüüpi liikluse korraldamiseks koostab iga asjaomane raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kooskõlas käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ühiste eesmärkide ja/või suunistega selle raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja vastutusalasse kuuluva kaubaveokoridori osa kohta eelistuste eeskirjad. Eelistuste eeskirjad avaldatakse direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 3 osutatud võrguaruandes.

3.   Eelistuste eeskirjade kehtestamise põhimõtetes nähakse vähemalt ette, et kui vähegi võimalik, ei muudeta sõiduplaanis ettenähtud ajast kinnipidavatele kaubarongidele eraldatud rongiliini, millele on osutatud artikli 13 lõigetes 3 ja 5. Eelistuste eeskirjade kehtestamise põhimõtete eesmärk on viia miinimumini üldine võrgustiku toimimise taastamise aeg seoses igat liiki transpordi vajadustega. Selleks võivad raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad kooskõlastada mööda mitmeid kaubaveokoridore kulgeva erinevat tüüpi liikluse juhtimist.

Artikkel 16

Teave kaubaveokoridori kasutamise tingimuste kohta

Juhatus koostab, ajakohastab regulaarselt ja avaldab dokumendi, mis sisaldab:

| a) | vastavalt direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 3 osutatud korrale koostatud riigisisestes võrguaruannetes sisalduvat kogu teavet kaubaveokoridoride kohta; |
| --- | --- |

a)

vastavalt direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 3 osutatud korrale koostatud riigisisestes võrguaruannetes sisalduvat kogu teavet kaubaveokoridoride kohta;

| b) | terminalide nimekirja ja omadusi, eelkõige teavet terminalidele juurdepääsu tingimuste ja korra kohta; |
| --- | --- |

b)

terminalide nimekirja ja omadusi, eelkõige teavet terminalidele juurdepääsu tingimuste ja korra kohta;

| c) | teavet artikli 13 lõikes 8 ja artikli 14 lõikes 2 osutatud menetluste kohta ja |
| --- | --- |

c)

teavet artikli 13 lõikes 8 ja artikli 14 lõikes 2 osutatud menetluste kohta ja

| d) | rakenduskava. |
| --- | --- |

d)

rakenduskava.

Artikkel 17

Teenuse kvaliteet kaubaveokoridoris

1.   Kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad edendavad direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 11 osutatud toimivusskeemide ühilduvust.

2.   Juhatus jälgib raudtee kaubaveoteenuste tulemuslikkust kaubaveokoridoris ja avaldab selle jälgimisel saadud tulemused kord aastas.

3.   Juhatus korraldab nõuetele vastava kaubaveokoridoride kasutajate uuringu ja avaldab selle andmed korra aastas.

Artikkel 18

Reguleerivad organid

1.   Direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 30 osutatud reguleerivad organid teevad koostööd raudteekaubaveokoridoris esineva konkurentsi üle järelevalve teostamiseks. Eelkõige tagavad nad mittediskrimineeriva juurdepääsu võimaldamise koridorile ja tegutsevad kõnealuse direktiivi artikli 30 lõikes 2 sätestatud apellatsioone menetleva organina. Nad vahetavad raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatelt ja muudelt asjaomastelt pooltelt saadud vajalikku teavet.

2.   Kui taotleja esitab reguleerivale organile kaebuse seoses raudteekaubaveo rahvusvaheliste teenustega või reguleeriva organi poolt omal algatusel läbiviidud uurimise raames, konsulteerib asjaomane reguleeriv organ kõigi teiste selliste liikmesriikide reguleerivate organitega, kelle territooriumi läbib asjaomase kaubarongiga seotud rongiliin, ja palub neil enne oma otsuse vastuvõtmist esitada kogu vajalik teave.

3.   Reguleerivad organid, kellega lõike 2 kohaselt konsulteeritakse, esitavad asjaomasele reguleerivale organile kogu teabe, mida neil endil on õigus oma siseriikliku õiguse alusel taotleda. Seda teavet võib üksnes kasutada kaebuse menetlemiseks või lõikes 2 osutatud uurimise läbiviimiseks.

4.   Kaebuse saanud või omal algatusel uurimise algatanud reguleeriv organ edastab asjakohase teabe vastutavale reguleerivale organile, et see organ võtaks juhtumi osapoolte suhtes meetmeid.

5.   Kõik raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate kaasatud esindajad, kellele on osutatud direktiivi 2001/14/EÜ artikli 15 lõikes 1, tagavad kogu kaebuse menetlemiseks või käesoleva artikli lõike 2 kohase uurimise jaoks vajaliku ning selle liikmesriigi reguleeriva organi poolt, kus kaasatud esindaja asub, taotletud teabe viivituseta esitamise. Sellel reguleerival organil on õigus edastada see asjaomast rahvusvahelist rongiliini puudutav teave käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud reguleerivatele organitele.

V   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 19

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab direktiivi 91/440/EMÜ artiklis 11a nimetatud komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

Artikkel 20

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse viieks aastaks alates käesoleva määruse jõustumisest õigus võtta vastu artikli 4 lõikes 8 osutatud delegeeritud õigusakte. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt kuus kuud enne viieaastase ajavahemiku möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu selle kooskõlas artikliga 21 tagasi võtab.

2.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.   Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 21 ja 22 sätestatud tingimusi.

Artikkel 21

Delegeerimise tagasivõtmine

1.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 20 osutatud volituste delegeerimise tagasi võtta.

2.   Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, teatab sellest teisele institutsioonile ja komisjonile hiljemalt üks kuu enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mida ta soovib tagasi võtta, ja esitades tagasivõtmise põhjused.

3.   Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 22

Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine

1.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kolme kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.

2.   Kui pärast selle tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud või kui nad on enne seda kuupäeva komisjonile teatanud, et nad on otsustanud vastuväiteid mitte esitada, jõustub delegeeritud õigusakt selles sätestatud kuupäeval.

3.   Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.

Artikkel 23

Rakendamise jälgimine

Artikli 7 lõikes 1 osutatud nõukogu esitab alates kaubaveokoridori loomisest iga kahe aasta järel komisjonile asjaomase koridori rakenduskava tulemused. Komisjon analüüsib kõnealuseid tulemusi ja teavitab oma analüüsist artiklis 19 osutatud komiteed.

Artikkel 24

Aruanne

Komisjon vaatab korrapäraselt läbi käesoleva määruse rakendamise. Ta esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande esimest korda hiljemalt ... (11) ja seejärel iga kolme aasta järel.

Artikkel 25

Üleminekumeetmed

Käesolevat määrust ei kohaldata Küprose Vabariigi ja Malta suhtes seni, kuni nende territooriumile ei ole rajatud raudteesüsteemi.

Artikkel 26

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 27

Avaldamine

Käesolev määrus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  EÜT C 317, 23.12.2009, lk 94.

1

(2)  EÜT C 79, 27.3.2010, lk 45.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

3

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  EÜT L 237, 24.8.1991, lk 25.

4

(5)  EÜT L 75, 15.3.2001, lk 29.

5

(6)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

6

(7)  Palun lisada kuupäev kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

7

(8)  Palun lisada kuupäev viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

8

(9)  Palun lisada kuupäev kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

9

(10)  ELT L 191, 18.7.2008, lk 1.

10

(11)  Palun lisada kuupäev viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

11

---

I LISA

Kaubaveokoridoride põhiliinide loetelu

| | Liikmesriigid | Põhiliinid (1) |
| --- | --- | --- |
| 1. | BE, NL, DE, IT | Zeebrugge-Antwerpen/Rotterdam-Duisburg-[Basel]-Milano-Genova |
| 2. | NL, BE, LU, FR | Rotterdam-Antwerpen-Luxembourg-Metz-Dijon-Lyon/[Basel] |
| 3. | SE, DK, DE, AT, IT | Stockholm-Malmö-Kopenhaagen-Hamburg-Innsbruck-Verona-Palermo |
| 4. | PT, ES, FR | Sines-Lissabon/Leixões
  Sines-Elvas/Algeciras | -Madrid-San Sebastian-Bordeaux-Pariis-Metz |
| 5. | PL, CZ, SK, AT, IT, SI | Gdynia-Katowice-Ostrava/Zilina-Viin-Trieste/Koper |
| 6. | ES, FR, IT, SI, HU | Almería-Valencia/Madrid-Zaragoza/Barcelona-Marseille-Lyon-Torino-Udine-Trieste/Koper-Ljubljana-Budapest-Zahony (Ungari-Ukraina piir) |
| 7. | CZ, AT, SK, HU, RO, BG, EL | Praha-Viin/Bratislava-Budapest | -Bukarest-Constanta
  -Vidin-Sofia-Thessaloniki-Ateena |
| 8. | DE, NL, BE, PL, LT | Bremerhaven/Rotterdam/Antwerpen-Aachen/Berliin-Varssavi-Terespol (Poola-Valgevene piir)/Kaunas |
| 9. | CZ, SK | Praha-Horni Lideč-Žilina-Košice-Čierna nad Tisou- (Slovakkia-Ukraina piir) |

Liikmesriigid

Põhiliinid (1)

1.

BE, NL, DE, IT

Zeebrugge-Antwerpen/Rotterdam-Duisburg-[Basel]-Milano-Genova

2.

NL, BE, LU, FR

Rotterdam-Antwerpen-Luxembourg-Metz-Dijon-Lyon/[Basel]

3.

SE, DK, DE, AT, IT

Stockholm-Malmö-Kopenhaagen-Hamburg-Innsbruck-Verona-Palermo

4.

PT, ES, FR

Sines-Lissabon/Leixões

Sines-Elvas/Algeciras

-Madrid-San Sebastian-Bordeaux-Pariis-Metz

5.

PL, CZ, SK, AT, IT, SI

Gdynia-Katowice-Ostrava/Zilina-Viin-Trieste/Koper

6.

ES, FR, IT, SI, HU

Almería-Valencia/Madrid-Zaragoza/Barcelona-Marseille-Lyon-Torino-Udine-Trieste/Koper-Ljubljana-Budapest-Zahony (Ungari-Ukraina piir)

7.

CZ, AT, SK, HU, RO, BG, EL

Praha-Viin/Bratislava-Budapest

-Bukarest-Constanta

-Vidin-Sofia-Thessaloniki-Ateena

8.

DE, NL, BE, PL, LT

Bremerhaven/Rotterdam/Antwerpen-Aachen/Berliin-Varssavi-Terespol (Poola-Valgevene piir)/Kaunas

9.

CZ, SK

Praha-Horni Lideč-Žilina-Košice-Čierna nad Tisou- (Slovakkia-Ukraina piir)

---

(1)  „/” tähistab alternatiivseid liine.

---

II LISA

Artiklite 4 ja 5 kohaselt arvesse võetavad kriteeriumid

| a) | Kaubaveokoridori vastavus TEN-T-ile, ERTMS koridoridele ja/või RNE raames määratletud koridoridele; |
| --- | --- |

a)

Kaubaveokoridori vastavus TEN-T-ile, ERTMS koridoridele ja/või RNE raames määratletud koridoridele;

| b) | Prioriteetsete TEN-T projektide (1) integreerimine kaubaveokoridori; |
| --- | --- |

b)

Prioriteetsete TEN-T projektide (1) integreerimine kaubaveokoridori;

| c) | Kas kaubaveokoridor läbib vähemalt kolme liikmesriigi territooriumi või kahe liikmesriigi territooriumi, kui kaubaveokoridori kaudu teenindatavate raudteeterminalide vaheline kaugus on suurem kui 500 km; |
| --- | --- |

c)

Kas kaubaveokoridor läbib vähemalt kolme liikmesriigi territooriumi või kahe liikmesriigi territooriumi, kui kaubaveokoridori kaudu teenindatavate raudteeterminalide vaheline kaugus on suurem kui 500 km;

| d) | Taotlejate huvi kaubaveokoridori vastu; |
| --- | --- |

d)

Taotlejate huvi kaubaveokoridori vastu;

| e) | Kaubaveokoridori loomisest tulenevate sotsiaal-majanduslike kulude ja tulude vaheline tasakaal; |
| --- | --- |

e)

Kaubaveokoridori loomisest tulenevate sotsiaal-majanduslike kulude ja tulude vaheline tasakaal;

| f) | Liikmesriikide kavandatavate kaubaveokoridoride ühilduvus, et jõuda konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku rajamiseni; |
| --- | --- |

f)

Liikmesriikide kavandatavate kaubaveokoridoride ühilduvus, et jõuda konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku rajamiseni;

| g) | Hea ühenduse olemasolu teiste veoliikidega, eelkõige tänu terminalide piisavale võrgule, sealhulgas nii meresadamad kui ka siseveesadamad; |
| --- | --- |

g)

Hea ühenduse olemasolu teiste veoliikidega, eelkõige tänu terminalide piisavale võrgule, sealhulgas nii meresadamad kui ka siseveesadamad;

| h) | Vajadusel parem ühendus liikmesriikide ja naabruses asuvate kolmandate riikide vahel. |
| --- | --- |

h)

Vajadusel parem ühendus liikmesriikide ja naabruses asuvate kolmandate riikide vahel.

---

(1)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsuse nr 1692/96/EÜ (üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta) (EÜT L 228, 9.9.1996, lk 1) III lisa.

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

Komisjon esitas 15. detsembril 2008. aastal ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatavat Euroopa raudteevõrgustikku.

Euroopa Parlament võttis oma arvamuse vastu 23. aprillil 2009. aastal esimesel lugemisel.

Nõukogu saavutas 11. juunil 2009. aastal määruse eelnõu suhtes poliitilise kokkuleppe.

Nõukogu võttis 22. veebruaril 2010. aastal vastu oma esimese lugemise seisukoha Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 294 sätestatud seadusandliku tavamenetluse kohaselt.

Töö käigus arvestas nõukogu Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (1) ning Regioonide Komitee (2) arvamust.

II.   NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHA ANALÜÜS

1.   Üldine taust

Komisjon esitas 15. detsembril 2008. aastal ettepaneku määruse kohta, mis käsitleb konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatavat Euroopa raudteevõrgustikku. Kavandatud määruse eesmärk on luua konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatav Euroopa raudteevõrgustik, mis koosneb rahvusvahelistest koridoridest, andes ettevõtjatele kasutada tõhusa ja kõrgekvaliteedilise kaubaveoinfrastruktuuri. Selle tulemusel peaks raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatel olema võimalik pakkuda tõhusat kõrgekvaliteedilist teenust ja olla kaubaveoturul konkurentsivõimelisem. Selleks sätestatakse ettepanekus eeskirjad kaubaveokoridoride loomise ja muutmise ning organiseerimise ja haldamise kohta ja meetmed kaubaveokoridoride, investeeringute kavandamise ning ka läbilaskevõimsuse ja liikluse korraldamise elluviimiseks.

Nõukogu esimese lugemise seisukoht kehtestab ühtse raamistiku konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku loomiseks. Selles nähakse ette lihtsam menetlus algsete kaubaveokoridoride loomiseks koridoride põhiliinide loetelu alusel. Nimetatud algset nimekirja tuleks täiendada määruse I lisas nimetamata liikmesriikidega, mis loovad kaubaveokoridorid hilisemal etapil. Nõukogu lähenemisviis näeb lisaks sellele ette erandite tegemise võimaluse. See hõlmab ka paremini struktureeritud kaubaveokoridori haldamise süsteemi. Nõukogu nõustus kehtestama paindlikuma süsteemi kaubarongide liinide taotlusteks, mis tugineb raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelisel tugevdatud koostööl.

2.   Peamised küsimused

i)   Kaubaveokoridoride valik

Komisjon kavandas korra, mille kohaselt peaks iga liikmesriik koos teise asjaomase liikmesriigiga / teiste asjaomaste liikmesriikidega looma vähemalt ühe koridori. Lisaks oleksid mõned liikmesriigid kohustatud nende liikmesriikide raudteekaubaveo aastase tonnkilomeetrites arvestatud mahu alusel looma vähemalt kaks või kolm koridori.

Nõukogu võttis vastu teise lahenduse, mis seisneb esialgsete kaubaveokoridoride loomises teatud kindlaksmääratud tähtajaks vastavalt määruse I lisas toodud koridoride põhiliinide loetelule ning loetelus loetlemata liikmesriikidele kehtestatud kohustuses osaleda vähemalt ühe kaubaveokoridori loomisel. Liikmesriigid osalevad samuti koridori loomisel või olemasoleva koridori pikendamisel tagamaks, et naaberliikmesriik saab täita oma kohustuse luua vähemalt üks kaubaveokoridor.

Eespool kirjeldatud lahendus sisaldab kahte kaubaveokoridori loomisel osalemise suhtes tehtavat võimalikku erandit. Esimene erand oleks õigustatav teatavatel tingimustel, nagu kaubaveokoridori tõenäoliselt kasutavate taotlejate huvi puudumine, sotsiaal-majandusliku kasu puudumine või koridori loomisega kaasnev ebaproportsionaalne koormus. Selle erandi tegemine sõltub komisjoni otsusest, mis tehakse komiteemenetluse korras. Teine erand võiks kehtida liikmesriikide suhtes, kelle raudteevõrgustiku rööpmevahe on erinev liidusesisese peamise raudteevõrgustiku rööpmevahest.

Euroopa Parlament esitas komisjoni ettepanekusse järgmised muudatusettepanekud:

| — | kaubaveokoridor peaks ühendama vähemalt kaht liikmesriiki ning peaks olema ühilduv TEN-T või ERTMSi koridoridega. Vajaduse korral võivad kaubaveokoridori osaks olla ka teatavad TEN-T alla mittekuuluvad suure või potentsiaalselt suure kaubaveomahuga lõigud; |
| --- | --- |

—

kaubaveokoridor peaks ühendama vähemalt kaht liikmesriiki ning peaks olema ühilduv TEN-T või ERTMSi koridoridega. Vajaduse korral võivad kaubaveokoridori osaks olla ka teatavad TEN-T alla mittekuuluvad suure või potentsiaalselt suure kaubaveomahuga lõigud;

| — | kaubaveokoridori väljaehitamise või muutmise otsustavad asjaomased liikmesriigid pärast seda, kui nad on komisjonile teatanud oma kavatsusest, lisades sellele koos asjaomaste raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatega koostatud ettepaneku ja võttes arvesse koridori kasutavate või selle kasutamisest huvitatud raudtee-ettevõtjate algatusi ja arvamusi. Huvitatud raudtee-ettevõtjad võivad menetluses osaleda, kui neid puudutavad olulised investeeringud; |
| --- | --- |

—

kaubaveokoridori väljaehitamise või muutmise otsustavad asjaomased liikmesriigid pärast seda, kui nad on komisjonile teatanud oma kavatsusest, lisades sellele koos asjaomaste raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatega koostatud ettepaneku ja võttes arvesse koridori kasutavate või selle kasutamisest huvitatud raudtee-ettevõtjate algatusi ja arvamusi. Huvitatud raudtee-ettevõtjad võivad menetluses osaleda, kui neid puudutavad olulised investeeringud;

| — | kaubaveokoridoride loomise kriteeriumide määratlemisel tuleks arvestada liikmesriikide ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate konkreetsete vajadustega, jättes neile piisava otsustus- ja juhtimisvabaduse; |
| --- | --- |

—

kaubaveokoridoride loomise kriteeriumide määratlemisel tuleks arvestada liikmesriikide ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate konkreetsete vajadustega, jättes neile piisava otsustus- ja juhtimisvabaduse;

| — | hiljemalt kolm aastat pärast määruse jõustumist peab iga liikmesriigi territooriumile lubama vähemalt ühe kaubaveokoridori; |
| --- | --- |

—

hiljemalt kolm aastat pärast määruse jõustumist peab iga liikmesriigi territooriumile lubama vähemalt ühe kaubaveokoridori;

| — | komisjon võtab teadmiseks ettepanekud kaubaveokoridori väljaehitamiseks ja uurib nende vastavust määruse lisas sätestatud hindamiskriteeriumidele. |
| --- | --- |

—

komisjon võtab teadmiseks ettepanekud kaubaveokoridori väljaehitamiseks ja uurib nende vastavust määruse lisas sätestatud hindamiskriteeriumidele.

ii)   Kaubaveokoridoride haldamine

Komisjon tegi ettepaneku, et iga kaubaveokoridori jaoks peaksid asjaomased raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad looma haldusorgani, mille ülesandeks on kaubaveokoridori rakenduskava elluviimise ja ajakohastamise määratlemine ja juhtimine. Lisaks sellele tuleks moodustada kaubaveokoridori strateegiliste terminalide haldajatest ja omanikest koosnev töörühm. Töörühm võib esitada oma arvamuse iga sellise haldusorgani ettepaneku kohta, millel on otsene mõju strateegilistesse terminalidesse tehtavatele investeeringutele ja nende juhtimisele. Haldusorgan ei pruugi võtta vastu ühtegi otsust, mis on vastuolus töörühma arvamusega.

Nõukogu muutis komisjoni ettepanekut ja otsustas, et iga raudteekaubaveokoridori jaoks moodustavad asjaomased liikmesriigid nõukogu, mis vastutab kaubaveokoridori üldiste eesmärkide määratlemise, järelevalve ning rakendamise ja investeeringute kavandamisega seotud erimeetmete võtmise eest. Nõukokku kuuluvad asjaomaste liikmesriikide ametiasutuste esindajad.

Lisaks sellele moodustavad raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad iga kaubaveokoridori jaoks juhatuse, mis vastutab rakendamise, investeeringute kavandamisega, infrastruktuuri läbilaskevõimsusega ja teenuse kvaliteediga seotud erimeetmete võtmise eest. Juhatusse kuuluvad raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate esindajad.

Juhatus moodustab ka nõuanderühma, kuhu kuuluvad kaubaveokoridori kuuluvate terminalide juhid ja omanikud. Nõuanderühm võib esitada arvamuse juhatuse iga ettepaneku kohta, millel on otsene mõju investeeringutele ja terminalide haldamisele. Rühm võib samuti esitada arvamusi omal algatusel. Juhatus võtab kõiki neid arvamusi arvesse.

Euroopa Parlament järgis suurel määral komisjoni ettepanekut. Siiski soovitas ta seoses sättega, mis käsitleb iga kaubaveokoridori jaoks haldusorgani moodustamist, et huvitatud raudtee-ettevõtjad ja raudtee-ettevõtjate rühmitused, kes koridori korrapäraselt kasutavad, peaksid osalema selles organis konsultatiivsel alusel.

Euroopa Parlament soovitas samuti, et asjaomased liikmesriigid võiksid moodustada nõukogu, mille ülesandeks on haldusorgani koostatud koridori rakenduskava heaks kiita ja selle täideviimist jälgida.

Lõpuks peaks vastavalt komisjoni ettepanekule moodustatavasse kaubaveokoridori strateegiliste terminalide haldajatest ja omanikest koosnevasse töörühma kaasama ka mere- ja siseveesadamate esindajaid.

iii)   Strateegilised terminalid ja kiirveos

Komisjon tegi ettepaneku, et haldusorgan peaks koostama strateegiliste terminalide arendamise strateegia, et need terminalid vastaksid kaubaveokoridoris toimuva raudteekaubaveo vajadustele

Lisaks sellele tegi komisjon ettepaneku, et haldusorgan peaks määratlema, millised kaubaveoliigid oleksid kogu kaubaveokoridori ulatuses lubatud. Vähemalt üks liik, edaspidi „kiirveos”, peaks hõlmama kaupu, mille kohaletoimetamine ei tohi hilineda ning millele tuleb seega tagada kiire ja täpse veo võimalused.

Nõukogu jättis oma esimese lugemise seisukohas välja komisjoni ettepanekus esitatud ja eespool nimetatud küsimusi käsitlevad artiklid. Seoses strateegiliste terminalidega leiti, et kõnealuse küsimuse peaks lahendama turg. Kiirveo puhul lepiti kokku, et see võib olla diskrimineeriv eelkõige reisirongide suhtes.

Euroopa Parlament järgis suurel määral komisjoni ettepanekut. Siiski tegi Euroopa Parlament seoses strateegiliste terminalidega ettepaneku lisada viite ühtsele strateegiale, mis hõlmaks kaubaveokoridoridel paiknevaid ühendveo-sõlmpunkte. Kõnealune strateegia peaks hõlmama koostööd piirkondlike, kohalike ja liikmesriigi asutustega, maa eraldamist kaubaterminalide arendamiseks ja juurdepääsu hõlbustamist rahalistele vahenditele sellise tegevuse ergutamiseks. Lisaks sellele peaks haldusorgan eeldatavale liiklusmahule tuginedes tagama, et strateegilistesse kohtadesse rajatakse piisavalt terminale.

Seoses kiirvedu käsitleva artikliga otsustas Euroopa Parlament muuta pealkirja, et selle sõnastus oleks „Rongiliinide standardliigid kaubaveokoridorides”, teksti tuleks vastavalt kohandada ja tekstis peaks viitama sellise teabe regulaarsele ajakohastamisele, mis käsitleb rongiliinide standardliike kaubaveokoridorides, mis peaksid olema lubatud kogu kaubaveokoridori ulatuses. Vähemalt üks liik (edaspidi „kiirveos”) peaks hõlmama rongiliini, millele tuleb tagada kiire ja täpse veo võimalused. Lisaks sellele peaks haldusorgan otsustama kaubaveo standardliikide määratlemise kriteeriumid pärast konsulteerimist taotlejatega, kes võivad kaubaveokoridori kasutada.

iv)   Universaalteenistus rahvusvaheliste rongiliinide taotlemiseks

Komisjon tegi ettepaneku, et haldusorgan peaks looma universaalteenistuse rongiliinide taotlemiseks kaubaveokoridoris vähemalt ühte riigipiiri ületavale kaubarongile ning et kõik rongiliini taotlused tuleks esitada sellele universaalteenistusele.

Nõukogu ei jõudnud kokkuleppele komisjoni ettepanekus esitatud kohustusliku korra osas ning otsustas selle asemel, et kaubaveokoridori juhatus määrab või asutab ühise organi ja/või käivitab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate koostöö abil infosüsteemi, mis annab taotlejatele võimaluse taotleda ühest kohast ja ühe toiminguna infrastruktuuri läbilaskevõimsust kaubarongidele, mis ületavad kaubaveokoridoris vähemalt ühe piiri.

Euroopa Parlament järgis suurel määral komisjoni ettepanekut. Euroopa Parlament otsustas siiski soovitada, et konkreetseid kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaid võib määrata täitma universaalteenistuse teeninduspunkti ülesandeid rongiliinide taotlejate jaoks.

v)   Kinnitatud taotlejad

Komisjoni ettepanek näeb ette õiguse muudele kui raudteeveo-ettevõtjatest ja rahvusvahelistest ühendustest taotlejale, et neil on võimalus taotleda kaubaveoks rongiliini, kui kaubavedu puudutab ühte või mitut kaubaveokoridori osa.

Nõukogu jättis välja kinnitatud taotlejaid käsitleva artikli komisjoni ettepanekus esitatud kujul. Selle asemel nõustub nõukogu vaid sellega, et muudel kui raudteeveo-ettevõtjatest ja nende rahvusvahelistest ühendustest taotlejatel on võimalus teha infrastruktuuri suhtes taotlusi seoses teatavate rongiliinide lõikudega juhul, kui need liinid asuvad liikmesriikides, kus siseriiklikus õiguse kohaselt selliseid taotluseid aktsepteeritakse.

Euroopa Parlament järgis komisjoni ettepanekut, muutes vähesel määral sõnastust.

vi)   Liikluse korraldamine häirete korral

Komisjon tegi ettepaneku, et kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad peaksid kehtestama ja avaldama tähtsuse järjekorra erinevate veoliikide vahel liiklushäirete korral kaubaveokoridoris. Nimetatud tähtsuse järjekorras peaks olema vähemalt ette nähtud, et oma rongiliini algsest korraldusest kinnipidavale kiirveost vedavale rongile määratud rongiliini ei tohiks määrata mõnele teisele rongile ega muuta, välja arvatud juhul, kui rongiliini algne valdaja andis oma nõusoleku liini määramiseks mõnele teisele rongile või selle muutmiseks.

Nõukogu vaatas komisjoni ettepaneku läbi ja otsustas, et juhatus võtab vastu kaubaveokoridoris esinevate rongiliikluse häirete korral järgitavad ühised eesmärgid täpsuse kohta ja/või liikluskorralduse suunised. Nimetatud eesmärkide ja/või suuniste alusel kehtestab iga asjaomane raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja seejärel tähtsuse järjekorra erinevate veoliikide vahel kaubaveokoridoris. Eelistuste eeskirjade kehtestamise põhimõtete eesmärk on viia miinimumini üldine võrgustiku toimimise taastamise aeg seoses igat liiki transpordi vajadustega.

Euroopa Parlament järgis üldiselt komisjoni ettepanekut, kuid nõustus, et kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad peaksid koostama ja avaldama tähtsuse järjekorra erinevate rongiliinide, eelkõige hilinevatele rongidele eraldatud liinide vahel liiklushäirete korral igas kaubaveokoridori osas võrgustikus. Seda tehakse pärast kaubaveokoridori haldusorgani ettepanekut ning järgides artiklis osutatud põhimõtteid ja plaane.

vii)   Erand

Komisjon tegi ettepaneku, et liikmesriik võib vajadusel teha erandi määruse sätetest, edastades komisjonile põhjendatud erandi tegemise taotluse. Komisjon peaks tegema otsuse taotluse suhtes vastavalt kindlaksmääratud nõuandemenetlusele, võttes arvesse nii geograafilist asendit kui ka raudteekaubaveo teenuste arengut erandi tegemise taotluse esitanud liikmesriigis.

Nõukogu jättis komisjoni ettepanekus esitatud ja eespool nimetatud sätte välja. Selle asemel nõustus nõukogu „üleminekumeetmeid” käsitleva artikliga, milles sätestatakse, et käesoleva direktiivi rakendamise kohustus ei kehti Küprose Vabariigi ja Malta Vabariigi suhtes, kuni nende territooriumil puudub raudteesüsteem.

Euroopa Parlament järgis komisjoni ettepanekut.

3.   Muud Euroopa Parlamendi vastuvõetud muudatusettepanekud

Muud muudatusettepanekud, mida ei ole nõukogu esimese lugemise seisukohas, käsitlevad eelkõige:

| — | viide raudteekaubaveo optimeerimisele ja töökindlusele; |
| --- | --- |

—

viide raudteekaubaveo optimeerimisele ja töökindlusele;

| — | teadusuuringute ja Marco Polo programmid ning muud liidu poliitikavaldkonnad ja fondid, näiteks ühtekuuluvusfond; |
| --- | --- |

—

teadusuuringute ja Marco Polo programmid ning muud liidu poliitikavaldkonnad ja fondid, näiteks ühtekuuluvusfond;

| — | tõhusate ja piisavate ühenduste rajamine teiste veoliikidega tõhusa ja ühtse kaubaveovõrgustiku loomiseks; |
| --- | --- |

—

tõhusate ja piisavate ühenduste rajamine teiste veoliikidega tõhusa ja ühtse kaubaveovõrgustiku loomiseks;

| — | tulemuslikkuse näitajate kindlaksmääramise kord; |
| --- | --- |

—

tulemuslikkuse näitajate kindlaksmääramise kord;

| — | artiklis 2 osutatud mõistete muudatused; |
| --- | --- |

—

artiklis 2 osutatud mõistete muudatused;

| — | rakenduskava kohandamine; |
| --- | --- |

—

rakenduskava kohandamine;

| — | viite lisamine võimalikele kitsaskohtadele; |
| --- | --- |

—

viite lisamine võimalikele kitsaskohtadele;

| — | kaubaveokoridori parandamise kava; |
| --- | --- |

—

kaubaveokoridori parandamise kava;

| — | korrapäraselt ajakohastatav turu-uuring; |
| --- | --- |

—

korrapäraselt ajakohastatav turu-uuring;

| — | kaubaveokoridori väljaehitamise ja tulemuslikkuse parandamise kavad; |
| --- | --- |

—

kaubaveokoridori väljaehitamise ja tulemuslikkuse parandamise kavad;

| — | kaubaveokoridori kasutada kavatsevad taotlejad; |
| --- | --- |

—

kaubaveokoridori kasutada kavatsevad taotlejad;

| — | investeeringute kavade strateegia; |
| --- | --- |

—

investeeringute kavade strateegia;

| — | investeeringute kavad; |
| --- | --- |

—

investeeringute kavad;

| — | reservvõimsus; |
| --- | --- |

—

reservvõimsus;

| — | tasu rongiliinide eest, mis on eraldatud, kuid jäänud kasutamata; |
| --- | --- |

—

tasu rongiliinide eest, mis on eraldatud, kuid jäänud kasutamata;

| — | eelistuste eeskirjad; |
| --- | --- |

—

eelistuste eeskirjad;

| — | erinevate tulemuslikkusskeemide kooskõla; |
| --- | --- |

—

erinevate tulemuslikkusskeemide kooskõla;

| — | teave, mida raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja muud kolmandad osapooled, kes on seotud rahvusvaheliste läbilaskemahtude jaotamisega, annavad reguleerivatele organitele. |
| --- | --- |

—

teave, mida raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja muud kolmandad osapooled, kes on seotud rahvusvaheliste läbilaskemahtude jaotamisega, annavad reguleerivatele organitele.

III.   JÄRELDUS

Nõukogu on oma esimese lugemise seisukoha kehtestamisel võtnud täiel määral arvesse komisjoni ettepanekut ja Euroopa Parlamendi esimese lugemise arvamust. Euroopa Parlamendi muudatusettepanekute osas on nõukogu arvamusel, et nõukogu esimese lugemise seisukohas sisaldub kas põhimõtteliselt, osaliselt või täielikult osa Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutest.

---

(1)  15. juuli 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(2)  (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

---

| 4.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 114/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 114/17

---

NÕUKOGU SEISUKOHT (EL) nr 3/2010 ESIMESEL LUGEMISEL

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused

Nõukogu poolt vastu võetud 1. märtsil 2010

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 114 E/02

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Metsad pakuvad paljusid keskkonnaalaseid, majanduslikke ja sotsiaalseid hüvesid, sealhulgas puitu ja muid metsasaadusi ning keskkonnateenuseid. |
| --- | --- |

(1)

Metsad pakuvad paljusid keskkonnaalaseid, majanduslikke ja sotsiaalseid hüvesid, sealhulgas puitu ja muid metsasaadusi ning keskkonnateenuseid.

| (2) | Kuna kogu maailmas kasvab nõudlus puidu ja puittoodete järele ning mitmes puitu tootvas riigis esinevad puidusektoris institutsionaalsed ja halduslikud puudused, on ebaseadusliku metsaraide ja sellega seotud kaubanduse probleemide ulatus üha süvenenud. |
| --- | --- |

(2)

Kuna kogu maailmas kasvab nõudlus puidu ja puittoodete järele ning mitmes puitu tootvas riigis esinevad puidusektoris institutsionaalsed ja halduslikud puudused, on ebaseadusliku metsaraide ja sellega seotud kaubanduse probleemide ulatus üha süvenenud.

| (3) | Ebaseaduslik metsaraie on suure rahvusvahelise tähtsusega ulatuslik probleem. See probleem ohustab oluliselt metsi, aidates kaasa metsade hävimisele (mis põhjustab ligikaudu 20 % süsinikdioksiidi heitest), ohustab bioloogilist mitmekesisust ning kahjustab säästvat metsamajandamist ja -arendust, sealhulgas ka kehtivate õigusaktide kohaselt tegutsevate ettevõtjate ärilist püsimajäämisvõimet. Kõnealusel probleemil on ka sotsiaalne, poliitiline ja majanduslik mõju. |
| --- | --- |

(3)

Ebaseaduslik metsaraie on suure rahvusvahelise tähtsusega ulatuslik probleem. See probleem ohustab oluliselt metsi, aidates kaasa metsade hävimisele (mis põhjustab ligikaudu 20 % süsinikdioksiidi heitest), ohustab bioloogilist mitmekesisust ning kahjustab säästvat metsamajandamist ja -arendust, sealhulgas ka kehtivate õigusaktide kohaselt tegutsevate ettevõtjate ärilist püsimajäämisvõimet. Kõnealusel probleemil on ka sotsiaalne, poliitiline ja majanduslik mõju.

| (4) | Komisjoni 21. mai 2003. aasta teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „Metsandusõiguse rakendamine, metsahaldus ja puidukaubandus (Forest Law Enforcement, Governance and Trade (FLEGT)): ettepanek ELi tegevuskavaks” pakuti välja meetmepakett, et toetada rahvusvahelisi jõupingutusi ebaseadusliku metsaraie ning sellega seotud kaubanduse vastu võitlemisel. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 21. mai 2003. aasta teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „Metsandusõiguse rakendamine, metsahaldus ja puidukaubandus (Forest Law Enforcement, Governance and Trade (FLEGT)): ettepanek ELi tegevuskavaks” pakuti välja meetmepakett, et toetada rahvusvahelisi jõupingutusi ebaseadusliku metsaraie ning sellega seotud kaubanduse vastu võitlemisel.

| (5) | Euroopa Parlament ja nõukogu tervitasid seda teatist ning tunnistasid, et liidul on vaja aidata kaasa üleilmsetele jõupingutustele ebaseadusliku metsaraie probleemi lahendamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlament ja nõukogu tervitasid seda teatist ning tunnistasid, et liidul on vaja aidata kaasa üleilmsetele jõupingutustele ebaseadusliku metsaraie probleemi lahendamiseks.

| (6) | Kooskõlas kõnealuse teatise eesmärgiga tagada, et liidu turule jõuavad üksnes puittooted, mis on toodetud vastavalt tootjariigi siseriiklikele õigusaktidele, on liit pidanud puitu tootvate riikidega (partnerriigid) läbirääkimisi vabatahtlike partnerluslepingute üle, millega pooltele kehtestatakse õiguslikult siduv kohustus rakendada litsentsisüsteemi ja reguleerida kauplemist asjaomastes partnerluslepingutes kindlaksmääratud puidu ja puittoodetega. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas kõnealuse teatise eesmärgiga tagada, et liidu turule jõuavad üksnes puittooted, mis on toodetud vastavalt tootjariigi siseriiklikele õigusaktidele, on liit pidanud puitu tootvate riikidega (partnerriigid) läbirääkimisi vabatahtlike partnerluslepingute üle, millega pooltele kehtestatakse õiguslikult siduv kohustus rakendada litsentsisüsteemi ja reguleerida kauplemist asjaomastes partnerluslepingutes kindlaksmääratud puidu ja puittoodetega.

| (7) | Võttes arvesse probleemi ulatust ja edasilükkamatust, on vaja aktiivselt toetada võitlust ebaseadusliku metsaraie ja sellega seotud kaubanduse vastu, täiendada ja tugevdada vabatahtlike partnerluslepingute algatusi ning tõhustada koostoimet metsade kaitsele suunatud poliitikameetmete ja kõrgetasemelise keskkonnakaitse saavutamise meetmete, sealhulgas bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ja kliimamuutuste vastu suunatud meetmete vahel. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse probleemi ulatust ja edasilükkamatust, on vaja aktiivselt toetada võitlust ebaseadusliku metsaraie ja sellega seotud kaubanduse vastu, täiendada ja tugevdada vabatahtlike partnerluslepingute algatusi ning tõhustada koostoimet metsade kaitsele suunatud poliitikameetmete ja kõrgetasemelise keskkonnakaitse saavutamise meetmete, sealhulgas bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ja kliimamuutuste vastu suunatud meetmete vahel.

| (8) | Tuleks tunnustada nende riikide jõupingutusi, kes on sõlminud liiduga vabatahtlikud FLEGTi partnerluslepingud, ja sellistesse lepingutesse koondatud põhimõtteid, eriti neid, mis on seotud seaduslikkuse määratlusega. Samuti tuleks arvesse võtta, et FLEGTi litsentsisüsteemi raames eksporditakse liitu üksnes puitu, mis on üles töötatud kooskõlas asjaomaste siseriiklike õigusaktidega, ja puittooteid, mis on valmistatud sellisest puidust. Seetõttu tuleks lugeda seaduslikult ülestöötatud puidust valmistatud toodeteks sellised puittooted, mis on loetletud nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 2173/2005 (FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse) (4) II ja III lisas ning on pärit nõukogu määruse (EÜ) nr 2173/2005 I lisas loetletud partnerriikidest, tingimusel, et need puittooted on kooskõlas kõnealuse määruse ja kõigi rakendusmeetmetega. |
| --- | --- |

(8)

Tuleks tunnustada nende riikide jõupingutusi, kes on sõlminud liiduga vabatahtlikud FLEGTi partnerluslepingud, ja sellistesse lepingutesse koondatud põhimõtteid, eriti neid, mis on seotud seaduslikkuse määratlusega. Samuti tuleks arvesse võtta, et FLEGTi litsentsisüsteemi raames eksporditakse liitu üksnes puitu, mis on üles töötatud kooskõlas asjaomaste siseriiklike õigusaktidega, ja puittooteid, mis on valmistatud sellisest puidust. Seetõttu tuleks lugeda seaduslikult ülestöötatud puidust valmistatud toodeteks sellised puittooted, mis on loetletud nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 2173/2005 (FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse) (4) II ja III lisas ning on pärit nõukogu määruse (EÜ) nr 2173/2005 I lisas loetletud partnerriikidest, tingimusel, et need puittooted on kooskõlas kõnealuse määruse ja kõigi rakendusmeetmetega.

| (9) | Arvesse tuleks võtta ka asjaolu, et ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioon (Convention on International Trade of Endangered Species of Fauna and Flora, CITES) kohustab konventsiooniosalisi andma CITESi ekspordiluba vaid juhul, kui kõnealuses konventsioonis loetletud liik on muu hulgas üles töötatud kooskõlas eksportiva riigi õigusaktidega. Seetõttu tuleks lugeda seaduslikult ülestöötatud puiduks nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määruse (EÜ) nr 338/97 (looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel) (5) A, B või C lisas loetletud liikidest saadud puitu, tingimusel, et see on kooskõlas kõnealuse määruse ja kõigi rakendusmeetmetega. |
| --- | --- |

(9)

Arvesse tuleks võtta ka asjaolu, et ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioon (Convention on International Trade of Endangered Species of Fauna and Flora, CITES) kohustab konventsiooniosalisi andma CITESi ekspordiluba vaid juhul, kui kõnealuses konventsioonis loetletud liik on muu hulgas üles töötatud kooskõlas eksportiva riigi õigusaktidega. Seetõttu tuleks lugeda seaduslikult ülestöötatud puiduks nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määruse (EÜ) nr 338/97 (looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel) (5) A, B või C lisas loetletud liikidest saadud puitu, tingimusel, et see on kooskõlas kõnealuse määruse ja kõigi rakendusmeetmetega.

| (10) | Võttes arvesse, kui keerukad on ebaseaduslikku metsaraiet põhjustavad tegurid ja selle mõju, tuleks vähendada ebaseaduslikku tegevust soodustavaid tegureid, suunates meetmed ettevõtjate käitumisele. |
| --- | --- |

(10)

Võttes arvesse, kui keerukad on ebaseaduslikku metsaraiet põhjustavad tegurid ja selle mõju, tuleks vähendada ebaseaduslikku tegevust soodustavaid tegureid, suunates meetmed ettevõtjate käitumisele.

| (11) | Rahvusvaheliselt kokkulepitud määratluse puudumisel peaks ebaseadusliku metsaraie määratluse aluseks olema selles riigis kehtivad õigusnormid, kus asjaomane puit on üles töötatud. |
| --- | --- |

(11)

Rahvusvaheliselt kokkulepitud määratluse puudumisel peaks ebaseadusliku metsaraie määratluse aluseks olema selles riigis kehtivad õigusnormid, kus asjaomane puit on üles töötatud.

| (12) | Paljud puittooted läbivad enne ja pärast nende esmakordset turulelaskmist arvukaid protsesse. Selleks et vältida tarbetut halduskoormust, tuleks käesolevas määruses sätestatud nõudeid kohaldada mitte kõikide tarneahelas tegutsevate ettevõtjate suhtes, vaid üksnes selliste ettevõtjate suhtes, kes lasevad puitu ja puittooteid siseturule esimest korda. |
| --- | --- |

(12)

Paljud puittooted läbivad enne ja pärast nende esmakordset turulelaskmist arvukaid protsesse. Selleks et vältida tarbetut halduskoormust, tuleks käesolevas määruses sätestatud nõudeid kohaldada mitte kõikide tarneahelas tegutsevate ettevõtjate suhtes, vaid üksnes selliste ettevõtjate suhtes, kes lasevad puitu ja puittooteid siseturule esimest korda.

| (13) | Arvestades, et nõue anda teavet uuesti ringlusse võetud puidu päritolu kohta tekitaks asjaomaste ettevõtjate jaoks ebaproportsionaalselt suurt halduskoormust, tuleks sellised tooted käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta. |
| --- | --- |

(13)

Arvestades, et nõue anda teavet uuesti ringlusse võetud puidu päritolu kohta tekitaks asjaomaste ettevõtjate jaoks ebaproportsionaalselt suurt halduskoormust, tuleks sellised tooted käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta.

| (14) | Ettevõtjad, kes lasevad puitu ja puittooteid siseturule esimest korda, peaksid rakendama meetmete ja menetluste süsteemi kaudu nõuetekohast hoolsust (nõuetekohase hoolsuse süsteem), et võimalikult vähendada ohtu, et nad lasevad siseturule ebaseaduslikult ülestöötatud puitu ja sellisest puidust valmistatud puittooteid. |
| --- | --- |

(14)

Ettevõtjad, kes lasevad puitu ja puittooteid siseturule esimest korda, peaksid rakendama meetmete ja menetluste süsteemi kaudu nõuetekohast hoolsust (nõuetekohase hoolsuse süsteem), et võimalikult vähendada ohtu, et nad lasevad siseturule ebaseaduslikult ülestöötatud puitu ja sellisest puidust valmistatud puittooteid.

| (15) | Nõuetekohase hoolsuse süsteem sisaldab kolme lahutamatult riskiohjega seotud elementi: juurdepääsu teabele, ohuhindamist ja tuvastatud ohu vähendamist. Nõuetekohase hoolsuse süsteem peaks võimaldama juurdepääsu teabele esimest korda siseturule lastava puidu ning puittoodete allikate ja tarnijate kohta, sealhulgas näiteks asjakohasele teabele kohaldatavate õigusaktide järgimise kohta. Sellest teabest lähtudes peaksid ettevõtjad läbi viima ohuhindamise. Kui oht on tuvastatud, peaksid ettevõtjad seda ohtu vähendama viisil, mis on proportsionaalne tuvastatud ohu suurusega, et takistada ebaseaduslikult ülestöötatud puidu ja sellisest puidust valmistatud puittoodete turulelaskmist. |
| --- | --- |

(15)

Nõuetekohase hoolsuse süsteem sisaldab kolme lahutamatult riskiohjega seotud elementi: juurdepääsu teabele, ohuhindamist ja tuvastatud ohu vähendamist. Nõuetekohase hoolsuse süsteem peaks võimaldama juurdepääsu teabele esimest korda siseturule lastava puidu ning puittoodete allikate ja tarnijate kohta, sealhulgas näiteks asjakohasele teabele kohaldatavate õigusaktide järgimise kohta. Sellest teabest lähtudes peaksid ettevõtjad läbi viima ohuhindamise. Kui oht on tuvastatud, peaksid ettevõtjad seda ohtu vähendama viisil, mis on proportsionaalne tuvastatud ohu suurusega, et takistada ebaseaduslikult ülestöötatud puidu ja sellisest puidust valmistatud puittoodete turulelaskmist.

| (16) | Et ära hoida põhjendamatut halduskoormust, ei tuleks uute süsteemide kasutuselevõtmist nõuda ettevõtjatelt, kes juba kasutavad süsteeme või menetlusi, mis vastavad käesoleva määruse nõuetele. |
| --- | --- |

(16)

Et ära hoida põhjendamatut halduskoormust, ei tuleks uute süsteemide kasutuselevõtmist nõuda ettevõtjatelt, kes juba kasutavad süsteeme või menetlusi, mis vastavad käesoleva määruse nõuetele.

| (17) | Ohuhindamise menetlustes võib metsandussektori heade tavade järgimise eesmärgil kasutada tõendite andmist või muid kolmandate isikute poolse kontrolli skeeme, mis hõlmavad vastavuse kontrolli kohaldatavatele õigusaktidele. |
| --- | --- |

(17)

Ohuhindamise menetlustes võib metsandussektori heade tavade järgimise eesmärgil kasutada tõendite andmist või muid kolmandate isikute poolse kontrolli skeeme, mis hõlmavad vastavuse kontrolli kohaldatavatele õigusaktidele.

| (18) | Puidusektor on liidu majanduse tähtis osa. Ettevõtjate organisatsioonid on kõnealuse sektori olulised osalised, sest nad esindavad selle huve avalikkuse ees ja suhtlevad eri sidusrühmadega. Nendel organisatsioonidel on samuti teadmised ja suutlikkus, et analüüsida asjaomaseid õigusakte ning hõlbustada nende järgimist oma liikmete poolt, kuid nad ei tohiks kasutada seda pädevust turu valitsemise eesmärgil. Selleks et lihtsustada käesoleva määruse rakendamist ja aidata välja kujundada häid tavasid, on asjakohane tunnustada organisatsioone, kes on välja töötanud käesoleva määruse nõuetele vastavad nõuetekohase hoolsuse süsteemid. Selliste tunnustatud organisatsioonide nimekiri tuleks avalikustada, et ettevõtjatel oleks võimalik selliseid tunnustatud järelevalveorganisatsioone kasutada. |
| --- | --- |

(18)

Puidusektor on liidu majanduse tähtis osa. Ettevõtjate organisatsioonid on kõnealuse sektori olulised osalised, sest nad esindavad selle huve avalikkuse ees ja suhtlevad eri sidusrühmadega. Nendel organisatsioonidel on samuti teadmised ja suutlikkus, et analüüsida asjaomaseid õigusakte ning hõlbustada nende järgimist oma liikmete poolt, kuid nad ei tohiks kasutada seda pädevust turu valitsemise eesmärgil. Selleks et lihtsustada käesoleva määruse rakendamist ja aidata välja kujundada häid tavasid, on asjakohane tunnustada organisatsioone, kes on välja töötanud käesoleva määruse nõuetele vastavad nõuetekohase hoolsuse süsteemid. Selliste tunnustatud organisatsioonide nimekiri tuleks avalikustada, et ettevõtjatel oleks võimalik selliseid tunnustatud järelevalveorganisatsioone kasutada.

| (19) | Pädevad asutused peaksid jälgima, et asjaomased ettevõtjad täidaksid tõhusalt käesolevas määruses sätestatud kohustusi. Selleks peaksid pädevad asutused tegema vastavalt vajadusele ametlikke kontrolle, mis võivad sisaldada kontrolle ettevõtjate valdustes, ja peaksid saama nõuda ettevõtjatelt vajaduse korral parandusmeetmete võtmist. |
| --- | --- |

(19)

Pädevad asutused peaksid jälgima, et asjaomased ettevõtjad täidaksid tõhusalt käesolevas määruses sätestatud kohustusi. Selleks peaksid pädevad asutused tegema vastavalt vajadusele ametlikke kontrolle, mis võivad sisaldada kontrolle ettevõtjate valdustes, ja peaksid saama nõuda ettevõtjatelt vajaduse korral parandusmeetmete võtmist.

| (20) | Pädevad asutused peaksid koostama kõnealuste kontrollide protokolle ja tegema asjaomase teabe kõikidele taotlejatele kättesaadavaks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivile 2003/4/EÜ (keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta) (6). |
| --- | --- |

(20)

Pädevad asutused peaksid koostama kõnealuste kontrollide protokolle ja tegema asjaomase teabe kõikidele taotlejatele kättesaadavaks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivile 2003/4/EÜ (keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta) (6).

| (21) | Võttes arvesse, et ebaseaduslik metsaraie ja sellega seotud kaubandus on rahvusvaheline probleem, peaksid pädevad asutused tegema koostööd omavahel ning kolmandate riikide haldusasutuste ja komisjoniga. |
| --- | --- |

(21)

Võttes arvesse, et ebaseaduslik metsaraie ja sellega seotud kaubandus on rahvusvaheline probleem, peaksid pädevad asutused tegema koostööd omavahel ning kolmandate riikide haldusasutuste ja komisjoniga.

| (22) | Liikmesriigid peaksid tagama, et käesoleva määruse rikkumise puhul rakendatakse tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi. |
| --- | --- |

(22)

Liikmesriigid peaksid tagama, et käesoleva määruse rikkumise puhul rakendatakse tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi.

| (23) | Komisjonile tuleks anda õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad järelevalveorganisatsioonidele tunnustuse andmise ja sellise tunnustuse tühistamise menetlusi, mis käsitlevad täiendavaid asjakohaseid ohuhindamiskriteeriume, mis võivad olla vajalikud lisaks käesoleva määrusega sätestatutele, ning mis käsitlevad puidu ja puittoodete nimekirja, mille suhtes käesolevat määrust kohaldatakse. On eriti oluline, et komisjon konsulteeriks eelnõude ettevalmistamisel asjatundjatega, tehes seda vastavalt kohustusele, mille komisjon võttis 9. detsembri 2009. aasta teatisega ELi toimimise lepingu artikli 290 rakendamise kohta. |
| --- | --- |

(23)

Komisjonile tuleks anda õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad järelevalveorganisatsioonidele tunnustuse andmise ja sellise tunnustuse tühistamise menetlusi, mis käsitlevad täiendavaid asjakohaseid ohuhindamiskriteeriume, mis võivad olla vajalikud lisaks käesoleva määrusega sätestatutele, ning mis käsitlevad puidu ja puittoodete nimekirja, mille suhtes käesolevat määrust kohaldatakse. On eriti oluline, et komisjon konsulteeriks eelnõude ettevalmistamisel asjatundjatega, tehes seda vastavalt kohustusele, mille komisjon võttis 9. detsembri 2009. aasta teatisega ELi toimimise lepingu artikli 290 rakendamise kohta.

| (24) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastu vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (7). |
| --- | --- |

(24)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastu vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (7).

| (25) | Ettevõtjatele ja pädevatele asutustele tuleks anda mõistlik ajavahemik, et võimaldada neil ennast käesoleva määruse nõuete täitmiseks ette valmistada. |
| --- | --- |

(25)

Ettevõtjatele ja pädevatele asutustele tuleks anda mõistlik ajavahemik, et võimaldada neil ennast käesoleva määruse nõuete täitmiseks ette valmistada.

| (26) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt võidelda ebaseadusliku metsaraie ja sellega seotud kaubanduse vastu, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning selle ulatuse tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(26)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt võidelda ebaseadusliku metsaraie ja sellega seotud kaubanduse vastu, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning selle ulatuse tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega sätestatakse kohustused ettevõtjatele, kes lasevad esimest korda siseturule puitu ja puittooteid, et võimalikult vähendada ohtu, et nad lasevad turule ebaseaduslikult ülestöötatud puitu ja sellisest puidust valmistatud puittooteid.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „puit ja puittooted”– lisas sätestatud puit ja puittooted, välja arvatud sellised puittooted, mis on valmistatud juba turule lastud puidust või puittoodetest, ning sellised puittooted või nende osad, mis on valmistatud puidust või puittoodetest, mis on juba läbinud oma elutsükli ning oleks muul juhul jäätmetena kõrvaldatud;

b)   „turulelaskmine”– puidu ja puittoodete mis tahes esmakordne tarnimine siseturule nende turustamiseks või kasutamiseks ärilise tegevuse käigus, olenemata kasutatavast müügiviisist, tasu eest või tasuta. Samuti hõlmab see tarnimist kaugside vahendusel sõlmitud lepingute alusel, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 1997. aasta direktiivis 97/7/EÜ tarbijate kaitse kohta sidevahendi abil sõlmitud lepingute korral (8);

c)   „ettevõtja”– mis tahes juriidiline või füüsiline isik, kes laseb puitu või puittooteid turule;

d)   „ülestöötamisriik”– riik või territoorium, kus töötati üles asjaomane puit või puit, millest on valmistatud asjaomased puittooted;

e)   „seaduslikult üles töötatud”– üles töötatud kooskõlas puidu ülestöötamise riigis kohaldatavate õigusaktidega;

f)   „ebaseaduslikult üles töötatud”– üles töötatud puidu ülestöötamise riigis kohaldatavaid õigusakte rikkudes;

g)   „kohaldatavad õigusaktid”– puidu ülestöötamise riigis kehtivad õigusaktid, mis hõlmavad järgmisi reguleeritavaid valdkondi:

õigus töötada üles puitu ametlikult avaldatud piirides;

ülestöötamisõiguse ja puidu eest tehtavad maksed, sealhulgas puidu ülestöötamisega seotud maksud;

puidu ülestöötamine, sealhulgas sellega otseselt seotud keskkonna- ja metsaõigus;

kolmandate isikute selliste seaduslike kasutus- ja valdusõiguste austamine, mida puidu ülestöötamine mõjutab, ning

kaubandus- ja tollialased õigusaktid, juhul kui need puudutavad metsandussektorit.

Artikkel 3

FLEGTi ja CITESi reguleerimisalasse kuuluva puidu ja puittoodete staatus

Puit, millest on valmistatud puittooted, mis on loetletud määruse (EÜ) nr 2173/2005 II ja III lisas, mis pärinevad määruse (EÜ) nr 2173/2005 I lisas loetletud partnerriikidest ja vastavad selles määruses sätestatud nõuetele ja selle rakendussätetele, loetakse käesoleva määruse kohaldamisel seaduslikult üles töötatud puiduks.

Puit, mis on saadud määruse (EÜ) nr 338/97 A, B ja C lisas loetletud liikidest ja mis vastab kõnealuses määruses sätestatud nõuetele ja selle rakendussätetele, loetakse käesoleva määruse kohaldamisel seaduslikult üles töötatud puiduks

Artikkel 4

Ettevõtjate kohustused

1.   Ettevõtjad rakendavad nõuetekohast hoolsust, et viia miinimumini oht, et ebaseaduslikult ülestöötatud puitu või sellisest puidust valmistatud puittooteid lastakse ühenduse turule. Selleks kasutavad nad menetluste ja meetmete raamistikku (edaspidi „nõuetekohase hoolsuse süsteem”), mis on määratletud artiklis 5.

2.   Iga ettevõtja säilitab ja hindab korrapäraselt oma nõuetekohase hoolsuse süsteemi, välja arvatud juhul, kui ettevõtja kasutab artiklis 6 osutatud järelevalveorganisatsiooni poolt loodud nõuetekohase hoolsuse süsteemi.

Artikkel 5

Nõuetekohase hoolsuse süsteemid

1.   Artikli 4 lõikes 1 osutatud nõuetekohase hoolsuse süsteem sisaldab järgmisi elemente:

| a) | meetmed ja menetlused, millega antakse juurdepääs järgmisele teabele ettevõtja poolsete turulelastava puidu või puittoodete tarnete kohta:






  — | kirjeldus, mis sisaldab puuliigi teaduslikku täisnimetust või üldnime, kaubanduslikku nimetust ja tooteliiki; |
| --- | --- | --- |

a)

meetmed ja menetlused, millega antakse juurdepääs järgmisele teabele ettevõtja poolsete turulelastava puidu või puittoodete tarnete kohta:

—

kirjeldus, mis sisaldab puuliigi teaduslikku täisnimetust või üldnime, kaubanduslikku nimetust ja tooteliiki;

| — | ülestöötamise riik ja riigi allpiirkond, kus puit üles töötati (kui see on olemas); |
| --- | --- |

—

ülestöötamise riik ja riigi allpiirkond, kus puit üles töötati (kui see on olemas);

| — | kogus (väljendatud mahuna, kaaluna või ühikute arvuna); |
| --- | --- |

—

kogus (väljendatud mahuna, kaaluna või ühikute arvuna);

| — | asjaomasele ettevõtjale tarnija nimi ja aadress; |
| --- | --- |

—

asjaomasele ettevõtjale tarnija nimi ja aadress;

| — | dokument või muu teave, mis näitab sellise puidu ja puittoodete vastavust kehtivatele õigusaktidele; |
| --- | --- |

—

dokument või muu teave, mis näitab sellise puidu ja puittoodete vastavust kehtivatele õigusaktidele;

| b) | ohuhindamismenetlused, mis võimaldavad ettevõtjal analüüsida ja hinnata ebaseaduslikult üles töötatud puidu või sellisest puidust valmistatud puittoodete ühenduse turule laskmise ohtu.
  Selliste menetluste puhul võetakse arvesse punktis a sätestatud teavet ning asjakohaseid ohuhindamiskriteeriume, sealhulgas järgmisi:






  — | kohaldatavatele õigusaktidele vastavuse kinnitus, mis võib sisaldada tõendit või muid kolmandate isikute poolse kontrolli skeeme, mis hõlmavad vastavust kohaldatavatele õigusaktidele; |
| --- | --- | --- |

b)

ohuhindamismenetlused, mis võimaldavad ettevõtjal analüüsida ja hinnata ebaseaduslikult üles töötatud puidu või sellisest puidust valmistatud puittoodete ühenduse turule laskmise ohtu.

Selliste menetluste puhul võetakse arvesse punktis a sätestatud teavet ning asjakohaseid ohuhindamiskriteeriume, sealhulgas järgmisi:

—

kohaldatavatele õigusaktidele vastavuse kinnitus, mis võib sisaldada tõendit või muid kolmandate isikute poolse kontrolli skeeme, mis hõlmavad vastavust kohaldatavatele õigusaktidele;

| — | konkreetsete puuliikide ebaseadusliku ülestöötamise esinemine; |
| --- | --- |

—

konkreetsete puuliikide ebaseadusliku ülestöötamise esinemine;

| — | ebaseadusliku ülestöötamise või ebaseaduslike tavade esinemine ülestöötamise riigis või riigi allpiirkonnas, kus puit üles töötati; |
| --- | --- |

—

ebaseadusliku ülestöötamise või ebaseaduslike tavade esinemine ülestöötamise riigis või riigi allpiirkonnas, kus puit üles töötati;

| — | puittoodete tarneahela keerukus; |
| --- | --- |

—

puittoodete tarneahela keerukus;

| c) | ohuvähendamismenetlused, mis koosnevad selliste meetmete ja menetluste kogumist, mis on piisavad ja proportsionaalsed punktis b osutatud ohuhindamise käigus tuvastatud ohu tõhusaks vähendamiseks ja mis võivad sisaldada lisateabe ja -dokumentide või kolmanda isiku poolse kontrolli nõuet, välja arvatud juhul, kui punktis b osutatud ohuhindamise käigus tuvastatud risk ei olem märkimisväärne. |
| --- | --- |

c)

ohuvähendamismenetlused, mis koosnevad selliste meetmete ja menetluste kogumist, mis on piisavad ja proportsionaalsed punktis b osutatud ohuhindamise käigus tuvastatud ohu tõhusaks vähendamiseks ja mis võivad sisaldada lisateabe ja -dokumentide või kolmanda isiku poolse kontrolli nõuet, välja arvatud juhul, kui punktis b osutatud ohuhindamise käigus tuvastatud risk ei olem märkimisväärne.

2.   Käesoleva artikli lõike 1 punkti b teise lõigu ühtse rakendamise tagamiseks vajalikud üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu vastavalt artikli 16 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele; siinkohas on erandiks käesoleva artikli lõike 1 punkti b teises lõigus osutatud täiendavad asjakohased ohuhindamiskriteeriumid. Kõnealused eeskirjad võetakse vastu hiljemalt ... (9).

3.   Võtmaks arvesse turuarenguid ja käesoleva määruse rakendamisel omandatud kogemusi, eelkõige artikli 18 lõikes 3 osutatud aruannete kaudu omandatud kogemusi, võib komisjon võtta ELi toimimise lepingu artiklis 290 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad täiendavaid asjakohaseid ohuhindamiskriteeriumeid, mis võivad olla vajalikud lisaks käesoleva artikli lõike 1 punkti b teises lõigus nimetatutele. Nimetatud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel toimib komisjon vastavalt käesoleva määruse sätetele.

Käesolevas lõikes osutatud delegeeritud õigusaktide suhtes kohaldatakse artiklites 13, 14 ja15 sätestatud menetlust.

Artikkel 6

Pädevad asutused

1.   Iga liikmesriik määrab kindlaks käesoleva direktiivi kohaldamise eest vastutava pädeva asutuse või pädevad asutused.

Liikmesriigid teatavad komisjonile pädevate asutuste nimed ja aadressid ... (10). Liikmesriigid teatavad komisjonile pädevate asutuste nimede või aadresside mis tahes muudatustest.

2.   Komisjon teeb pädevate asutuste nimekirja üldsusele kättesaadavaks, sealhulgas ka interneti vahendusel. Nimekirja ajakohastatakse korrapäraselt.

Artikkel 7

Järelevalveorganisatsioonid

1.   Järelevalveorganisatsioon täidab järgmisi ülesandeid:

| a) | säilitada ja hinnata regulaarselt artikli 5 kohast nõuetekohase hoolsuse süsteemi ning anda ettevõtjatele õigus seda kasutada; |
| --- | --- |

a)

säilitada ja hinnata regulaarselt artikli 5 kohast nõuetekohase hoolsuse süsteemi ning anda ettevõtjatele õigus seda kasutada;

| b) | kontrollida oma nõuetekohase hoolsuse süsteemi korrakohast kasutamist selliste ettevõtjate poolt; |
| --- | --- |

b)

kontrollida oma nõuetekohase hoolsuse süsteemi korrakohast kasutamist selliste ettevõtjate poolt;

| c) | võtta asjakohaseid meetmeid, kui ettevõtja ei kasuta tema nõuetekohase hoolsuse süsteemi korrakohaselt, sealhulgas teavitada ettevõtjapoolse raske või korduva rikkumise korral pädevaid asutusi. |
| --- | --- |

c)

võtta asjakohaseid meetmeid, kui ettevõtja ei kasuta tema nõuetekohase hoolsuse süsteemi korrakohaselt, sealhulgas teavitada ettevõtjapoolse raske või korduva rikkumise korral pädevaid asutusi.

2.   Organisatsioon võib taotleda tunnustamist järelevalveorganisatsioonina, kui ta vastab järgmistele nõuetele:

| a) | ta on juriidiline isik ja on seaduslikult asutatud liidus; |
| --- | --- |

a)

ta on juriidiline isik ja on seaduslikult asutatud liidus;

| b) | ta on suuteline täitma lõikes 1 osutatud ülesandeid ning |
| --- | --- |

b)

ta on suuteline täitma lõikes 1 osutatud ülesandeid ning

| c) | ta täidab oma ülesandeid nii, et hoitakse ära huvide konfliktid. |
| --- | --- |

c)

ta täidab oma ülesandeid nii, et hoitakse ära huvide konfliktid.

3.   Lõikes 2 sätestatud nõuetele vastavat taotlejat tunnustatakse järelevalveorganisatsioonina ühel järgnevatest viisidest:

| a) | liikmesriigi pädev asutus tunnustab järelevalveorganisatsiooni, mis kavatseb täita oma ülesandeid üksnes asjaomases liikmesriigis, ning teavitab sellest seejärel viivitamata komisjoni; |
| --- | --- |

a)

liikmesriigi pädev asutus tunnustab järelevalveorganisatsiooni, mis kavatseb täita oma ülesandeid üksnes asjaomases liikmesriigis, ning teavitab sellest seejärel viivitamata komisjoni;

| b) | komisjon teavitab liikmesriike ning tunnustab seejärel järelevalveorganisatsiooni, mis kavatseb täita oma ülesandeid rohkem kui ühes liikmesriigis või kogu liidus. |
| --- | --- |

b)

komisjon teavitab liikmesriike ning tunnustab seejärel järelevalveorganisatsiooni, mis kavatseb täita oma ülesandeid rohkem kui ühes liikmesriigis või kogu liidus.

4.   Pädevad asutused viivad korrapäraste ajavahemike järel läbi kontrolle, et teha kindlaks, kas pädevate asutuse jurisdiktsiooni all tegutsevad järelevalveorganisatsioonid täidavad endiselt lõikes 1 sätestatud ülesandeid ning vastavad lõikes 2 sätestatud nõuetele.

5.   Kui pädev asutus teeb kindlaks, et komisjoni poolt tunnustatud järelevalveorganisatsioon ei täida enam lõikes 1 sätestatud ülesandeid või ei vasta enam lõikes 2 sätestatud nõuetele, teavitab ta sellest viivitamata komisjoni.

6.   Pädev asutus või komisjon võib tunnustuse tühistada, kui ta on kindlaks teinud, et järelevalveorganisatsioon ei täida enam lõikes 1 sätestatud ülesandeid või ei vasta enam lõikes 2 sätestatud nõuetele. Pädev asutus või komisjon võib tühistada üksnes tunnustuse, mille ta ise on andnud. Enne tunnustuse tühistamist teavitab komisjon sellest asjaomaseid liikmesriike. Liikmesriigid teavitavad tunnustuse tühistamisest komisjoni.

7.   Selleks, et täiendada menetluseeskirju, mis käsitlevad järelevalveorganisatsioonide tunnustamist või sellise tunnustuse tühistamist, ning et neid muuta (kui kogemused seda nõuavad), võib komisjon võtta ELi toimimise lepingu artiklis 290 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte. Nimetatud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel toimib komisjon vastavalt käesoleva määruse sätetele.

Käesolevas lõikes osutatud delegeeritud õigusaktide suhtes kohaldatakse artiklites 13, 14 ja 15 sätestatud menetlust. Kõnealused õigusaktid võetakse vastu hiljemalt ... (11).

8.   Lõikes 4 osutatud kontrollide laadi ja sageduse üksikasjalikud eeskirjad, mis on vajalikud tagamaks kõnealuse lõike ühtset rakendamist, võetakse vastu vastavalt artikli 16 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele. Kõnealused eeskirjad võetakse vastu hiljemalt ... (11).

Artikkel 8

Järelevalveorganisatsioonide nimekiri

Komisjon avaldab järelevalveorganisatsioonide nimekirja Euroopa Liidu Teataja C-seerias ja oma veebisaidil. Nimekirja ajakohastatakse korrapäraselt.

Artikkel 9

Ettevõtjate kontrollimine

1.   Pädevad asutused viivad läbi kontrolle, et teha kindlaks, kas ettevõtjad täidavad artiklites 4 ja 5 sätestatud nõudeid.

2.   Ettevõtjad annavad lõikes 1 osutatud kontrollide hõlbustamiseks igasugust vajalikku abi.

3.   Kui lõikes 1 osutatud kontrollide tulemusel avastatakse puudusi, võivad pädevad asutused anda välja teate selle kohta, et ettevõtja peab võtma parandusmeetmeid. Selliste parandusmeetmete võtmata jätmise korral võidakse määrata karistusi kooskõlas artikliga 17.

Artikkel 10

Kontrollide protokollid

1.   Pädevad asutused säilitavad artikli 9 lõikes 1 osutatud kontrollide protokollid, milles on eelkõige märgitud kontrollide laad ja tulemused ning artikli 9 lõike 3 alusel väljastatud teated parandusmeetmete võtmise kohta. Kõikide kontrollide protokolle säilitatakse vähemalt viis aastat.

2.   Lõikes 1 osutatud teave tehakse igale taotlejale kättesaadavaks kooskõlas direktiiviga 2003/4/EÜ.

Artikkel 11

Koostöö

1.   Pädevad asutused teevad omavahel, kolmandate riikide haldusasutustega ja komisjoniga koostööd, et tagada käesoleva määruse nõuete täitmine.

2.   Pädevad asutused vahetavad teiste liikmesriikide pädevate asutustega ja komisjoniga teavet artikli 7 lõikes 4 ja artikli 9 lõikes 1 osutatud kontrollide tulemusel avastatud tõsiste puuduste kohta ning artikli 17 kohaselt määratud karistuste kohta.

Artikkel 12

Lisa muudatused

Selleks, et võtta arvesse käesoleva määruse rakendamisel omandatud kogemusi, eelkõige artikli 18 lõikes 3 osutatud aruandluse abil saadud kogemusi, ja arenguid asjaomase puidu ja puittoodete tehniliste näitajate, lõppkasutuste ja tootmisprotsesside alal, võib komisjoni võtta ELi toimimise lepingu artiklis 290 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte lisas sätestatud puidu ja puittoodete nimekirja muutmiseks ja täiendamiseks. Kõnealused õigusaktid ei tohi tekitada ettevõtjate jaoks ebaproportsionaalselt suurt halduskoormust. Nimetatud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel toimib komisjon vastavalt käesoleva määruse sätetele.

Käesolevas artiklis osutatud delegeeritud õigusaktide suhtes kohaldatakse artiklites 13, 14 ja 15 sätestatud menetlust.

Artikkel 13

Delegeerimine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu artikli 5 lõikes 3, artikli 7 lõikes 7 ja artiklis 12 osutatud delegeeritud õigusakte seitsmeks aastaks alates käesoleva direktiivi jõustumisest. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt kolm kuud enne, kui möödub kolm aastat käesoleva määruse kohaldamiskuupäevast. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu selle kooskõlas artikliga 14 tagasi võta.

2.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastuvõtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.   Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 14 ja 15 sätestatud tingimusi.

Artikkel 14

Delegeerimise tagasivõtmine

1.   Euroopa Parlament või nõukogu võivad artikli 5 lõikes 3, artikli 6 lõikes 7 ja artiklis 12 osutatud volituste delegeerimise tagasi võtta.

2.   Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, teavitab sellest teisele seadusandjale ja komisjonile hiljemalt üks kuu enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mida ta soovib tagasi võtta, ja esitades tagasivõtmise põhjused.

3   Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohese või selles sätestatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 15

Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine

1.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kolme kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.

2.   Kui pärast selle perioodi möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad komisjoni teavitanud, et nad on otsustanud mitte esitada vastuväiteid, jõustub delegeeritud õigusakt selles sätestatud kuupäeval.

3.   Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab vastuvõetud delegeeritud õigusakti suhtes vastuväite, õigusakt ei jõustu. Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.

Artikkel 16

Komitee

1.   Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 2173/2005 artikli 11 kohaselt asutatud metsandusõiguse rakendamise, metsahalduse ja puidukaubanduse (Forest Law Enforcement, Governance and Trade, FLEGT) komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamise korral kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artiklit 8.

Artikkel 17

Karistused

Liikmesriigid kehtestavad käesoleva määruse sätete rikkumise puhul kohaldatavad karistused ning võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et neid karistusi rakendatakse. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teevad kõnealused sätted komisjonile teatavaks ja teatavad viivitamata nende edaspidistest muudatustest.

Artikkel 18

Aruandlus

1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile käesoleva määruse kohaldamise tähtpäevale järgneva iga teise aasta 30. aprilliks aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta kahe eelneva kalendriaasta jooksul.

2.   Kõnealuste aruannete põhjal koostab komisjon aruande, mis esitatakse iga kahe aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.   Komisjon vaatab käesoleva määruse toimimise läbi hiljemalt ... (12) ning seejärel iga kuue aasta järel, lähtudes aruannetest ja käesoleva määruse kohaldamisel saadud kogemustest, eelkõige seoses haldusalaste tagajärgedega väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning hõlmatavate toodetega. Vajaduse korral lisatakse aruannetele asjakohased õigusloomealased ettepanekud.

Artikkel 19

Jõustumine ja kohaldamine

Käeolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates ... (13). Artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ning artikli 7 lõikeid 7 ja 8 kohaldatakse siiski alates käesoleva määruse jõustumisest.

Artikkel 20

Avaldamine

Käesolev määrus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 318, 23.12.2009, lk 88.

1

(2)  ELT C [...], [...], lk [...].

2

(3)  Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu ... arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

3

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  ELT L 347, 30.12.2005, lk 1.

4

(5)  EÜT L 61, 03.03.1997, lk 1.

5

(6)  ELT L 41, 14.02.2003, lk 26.

6

(7)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

7

(8)  EÜT L 144, 4.6.1997, lk 19.

8

(9)  18 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

9

(10)  Kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

10

(11)  18 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

11

(12)  36 + 30 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

12

(13)  30 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

13

---

LISA

Käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluv puit ja puittooted, mis on klassifitseeritud nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (1) I lisas sätestatud kombineeritud nomenklatuuris

| — | 4401 küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul; puitlaastud ja -pilpad; saepuru ja puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata; |
| --- | --- |

—

4401 küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul; puitlaastud ja -pilpad; saepuru ja puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata;

| — | 4403 töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud; |
| --- | --- |

—

4403 töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud;

| — | 4406 raudteede ja trammiteede puitliiprid; |
| --- | --- |

—

4406 raudteede ja trammiteede puitliiprid;

| — | 4407 pikikiudu saetud või lõhestatud ja spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, pikijätkatud või mitte, paksusega üle 6 mm; |
| --- | --- |

—

4407 pikikiudu saetud või lõhestatud ja spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, pikijätkatud või mitte, paksusega üle 6 mm;

| — | 4408 spoon vineerimiseks (k.a spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal), vineeri ja samalaadse kihtpuitmaterjali valmistamiseks ning muu pikuti saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega kuni 6 mm; |
| --- | --- |

—

4408 spoon vineerimiseks (k.a spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal), vineeri ja samalaadse kihtpuitmaterjali valmistamiseks ning muu pikuti saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega kuni 6 mm;

| — | 4409 puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil või muu taoline) ühel või mitmel küljel või serval (sh kokku ühendamata parketilipid ja -liistud), hööveldatud või mitte, lihvitud või mitte, jätkatud või mitte; |
| --- | --- |

—

4409 puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil või muu taoline) ühel või mitmel küljel või serval (sh kokku ühendamata parketilipid ja -liistud), hööveldatud või mitte, lihvitud või mitte, jätkatud või mitte;

| — | 4410 puitlaastplaadid, orienteeritud kihtidega plaadid (OSB) jms plaadid puidust, vaikude vms orgaaniliste sideainetega aglomeeritud või aglomeerimata; |
| --- | --- |

—

4410 puitlaastplaadid, orienteeritud kihtidega plaadid (OSB) jms plaadid puidust, vaikude vms orgaaniliste sideainetega aglomeeritud või aglomeerimata;

| — | 4411 puitkiudplaadid puidust või muust puitmaterjalist, vaikude vms orgaaniliste sideainete abil kokku ühendatud või mitte; |
| --- | --- |

—

4411 puitkiudplaadid puidust või muust puitmaterjalist, vaikude vms orgaaniliste sideainete abil kokku ühendatud või mitte;

| — | 4412 vineer, spoonitud plaadid jms kihtpuitmaterjal; |
| --- | --- |

—

4412 vineer, spoonitud plaadid jms kihtpuitmaterjal;

| — | 4413 00 00 presspuit plokkide, plaatide, prusside või profiilvormidena; |
| --- | --- |

—

4413 00 00 presspuit plokkide, plaatide, prusside või profiilvormidena;

| — | 4414 00 puitraamid maalidele, fotodele, peeglitele jms esemetele ning muud puittooted; |
| --- | --- |

—

4414 00 puitraamid maalidele, fotodele, peeglitele jms esemetele ning muud puittooted;

| — | 4415 puidust pakk-kastid, karbid, salved, trumlid jms puitpakendid; puidust kaablitrumlid; puitalused, äärtega puitalused jms kaubaalused; kaubaaluste puidust ääred; kirstud;
  (mitte pakkematerjal, mida kasutatakse üksnes pakkematerjalina teiste turulelastavate toodete toestamiseks, kaitsmiseks või kandmiseks) |
| --- | --- |

—

4415 puidust pakk-kastid, karbid, salved, trumlid jms puitpakendid; puidust kaablitrumlid; puitalused, äärtega puitalused jms kaubaalused; kaubaaluste puidust ääred; kirstud;

(mitte pakkematerjal, mida kasutatakse üksnes pakkematerjalina teiste turulelastavate toodete toestamiseks, kaitsmiseks või kandmiseks)

| — | 4416 00 00 vaadid, pütid, tõrred, tünnid jm puidust püttsepatooted ja nende puitosad; |
| --- | --- |

—

4416 00 00 vaadid, pütid, tõrred, tünnid jm puidust püttsepatooted ja nende puitosad;

| — | 4418 puidust tisleri- ja puusepatooted, sh puidust kärgpaneelid, koostepõrandaplaadid, katusesindlid ja -laastud; puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sh kokku ühendamata parketilipid ja -liistud), hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte; |
| --- | --- |

—

4418 puidust tisleri- ja puusepatooted, sh puidust kärgpaneelid, koostepõrandaplaadid, katusesindlid ja -laastud; puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sh kokku ühendamata parketilipid ja -liistud), hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte;

| — | kombineeritud nomenklatuuri peatükkides 47 ja 48 osutatud tselluloos ja paber, välja arvatud bambusest ja teisesest toorainest (jäätmed ja jäägid) valmistatud tooted; |
| --- | --- |

—

kombineeritud nomenklatuuri peatükkides 47 ja 48 osutatud tselluloos ja paber, välja arvatud bambusest ja teisesest toorainest (jäätmed ja jäägid) valmistatud tooted;

| — | 9403 30, 9403 40, 9403 50 00, 9403 60 ja 9403 90 30 alla kuuluv puitmööbel; |
| --- | --- |

—

9403 30, 9403 40, 9403 50 00, 9403 60 ja 9403 90 30 alla kuuluv puitmööbel;

| — | 9406 00 20 alla kuuluvad kokkupandavad ehitised. |
| --- | --- |

—

9406 00 20 alla kuuluvad kokkupandavad ehitised.

---

(1)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87, tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Komisjon esitas 17. oktoobril 2008 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku, milles sätestatakse puitu ja sellest saadud tooteid turule viivate ettevõtjate kohustused. Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõikel 1. |
| --- | --- |

1.

Komisjon esitas 17. oktoobril 2008 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku, milles sätestatakse puitu ja sellest saadud tooteid turule viivate ettevõtjate kohustused. Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõikel 1.

| 2. | Euroopa Parlament võttis oma seisukoha vastu esimesel lugemisel 22. aprillil 2009 (1). Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitas oma arvamuse 1. oktoobril 2009 ning Regioonide Komitee teatas, et ei kavatse arvamust esitada. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Parlament võttis oma seisukoha vastu esimesel lugemisel 22. aprillil 2009 (1). Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitas oma arvamuse 1. oktoobril 2009 ning Regioonide Komitee teatas, et ei kavatse arvamust esitada.

| 3. | Nõukogu võttis 1. märtsil 2010 vastu oma esimese lugemise seisukoha, tehes seda vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 294. |
| --- | --- |

3.

Nõukogu võttis 1. märtsil 2010 vastu oma esimese lugemise seisukoha, tehes seda vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 294.

II.   EESMÄRGID

Määruse eesmärk on viia miinimumini oht, et siseturule viiakse ebaseaduslikult raiutud puitu. Määrus põhineb nõuetekohase hoolsuse põhimõttel ning keskendub puidu ja sellest saadud toodete esmakordsele siseturule viimisele. Nõukogu järgib komisjoni süsteemset lähenemisviisi. Seetõttu on nõukogu keskendunud õiguslike nõuete väljatöötamisele, millega seatakse ettevõtjatele ennetava käitumise kohustus.

III.   NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHA ANALÜÜS

1.   Üldised tähelepanekud

Euroopa Parlament võttis 22. aprillil 2009 toimunud esimesel lugemisel vastu 75 muudatusettepanekut.

Nõukogu esimese lugemise seisukoht sisaldab osaliselt või sisuliselt mitmeid Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuid. Nendest väärivad esiletoomist ettepanekud, et erilist tähelepanu tuleks pöörata mõjule, mida määrus omab väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele (muudatusettepanekud 22, 29, 47, 72), et määruse kohaldamisalast ei tohiks välja jätta puitu ja sellest saadud tooteid, mille suhtes kohaldatakse kohustuslikke säästvuskriteeriume (muudatusettepanekud 21, 32) ning et komisjon peaks tunnustama järelevalveorganisatsioone, mis kavatsevad oma tegevusi läbi viia rohkem kui ühes liikmesriigis (muudatusettepanekud 51–56).

Teisi muudatusettepanekuid nõukogu esimese lugemise seisukohas siiski ei kajastatud, sest nõukogu leidis, et need olid teksti arendamise tulemusel muutunud tarbetuteks. Nõukogu tegi mitmeid muudatusi tulenevalt Lissaboni lepingu jõustumisest 1. detsembril 2009, eelkõige seoses loodava õigusraamistikuga, millega asendatakse komiteemenetlus. Kuna Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht esitati umbes seitse kuud enne Lissaboni lepingu jõustumist, ei võetud komiteemenetlusega seonduvaid muudatusettepanekuid arvesse, sest need ei olnud enam asjakohased.

Nõukogu esimese lugemise seisukoht sisaldab ka mitmeid muudatusi, mida Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukohas ei leidu. Järgmistes osades kirjeldatakse sisulisi muudatusi. Lisaks neile on tehtud ka redaktsioonilisi muudatusi, et muuta teksti selgemaks või tagada määruse üldine järjekindlus.

2.   Konkreetsed märkused

Mõisted

Algsesse ettepanekusse tehti järgmised muudatused:

| — | muudeti mõiste „puit ja sellest saadud tooted” määratlust, toomaks esile seda, et käesoleva mõistega ei hõlmata ringlussevõetavaid puidust saadud tooteid - st puidust saadud tooteid või selliste toodete osi, mis on valmistatud oma olelusringi lõpetanud puidust ja sellest saadud toodetest, mis muidu kõrvaldataks jäätmetena - kuna leiti, et ettevõtjatele seatav nõue teha kindlaks ringlussevõetavates toodetes leiduva puidu päritolu oleks ebaproportsionaalne; |
| --- | --- |

—

muudeti mõiste „puit ja sellest saadud tooted” määratlust, toomaks esile seda, et käesoleva mõistega ei hõlmata ringlussevõetavaid puidust saadud tooteid - st puidust saadud tooteid või selliste toodete osi, mis on valmistatud oma olelusringi lõpetanud puidust ja sellest saadud toodetest, mis muidu kõrvaldataks jäätmetena - kuna leiti, et ettevõtjatele seatav nõue teha kindlaks ringlussevõetavates toodetes leiduva puidu päritolu oleks ebaproportsionaalne;

| — | välja jäeti kavandatud erand puidule ja sellest saadud toodetele, mille suhtes kohaldatakse kohustuslikke säästvuskriteeriume (muudatusettepanekud 21 ja 32); |
| --- | --- |

—

välja jäeti kavandatud erand puidule ja sellest saadud toodetele, mille suhtes kohaldatakse kohustuslikke säästvuskriteeriume (muudatusettepanekud 21 ja 32);

| — | täpsustati, et mõistega „puit ja sellest saadud tooted” ei hõlmata selliseid puidust saadud tooteid, mis on saadud juba turule viidud puidust ja puidust saadud toodetest (muudatusettepanek 34); |
| --- | --- |

—

täpsustati, et mõistega „puit ja sellest saadud tooted” ei hõlmata selliseid puidust saadud tooteid, mis on saadud juba turule viidud puidust ja puidust saadud toodetest (muudatusettepanek 34);

| — | nõukogu täpsustas mõiste „turuleviimine” tähendust, lisades, et see hõlmab kõiki müügimeetodeid ja samuti tarnimist kaugside vahendusel sõlmitud lepingute alusel; |
| --- | --- |

—

nõukogu täpsustas mõiste „turuleviimine” tähendust, lisades, et see hõlmab kõiki müügimeetodeid ja samuti tarnimist kaugside vahendusel sõlmitud lepingute alusel;

| — | lisati ülestöötamise riigisisese piirkonna mõiste, et hõlmata juhtumeid, mil riigisiseselt esineb piirkondlikke erinevusi; |
| --- | --- |

—

lisati ülestöötamise riigisisese piirkonna mõiste, et hõlmata juhtumeid, mil riigisiseselt esineb piirkondlikke erinevusi;

| — | laiendati mõistet „puidu ülestöötamisriik”, et hõlmata lisaks riikidele ka territooriumid; |
| --- | --- |

—

laiendati mõistet „puidu ülestöötamisriik”, et hõlmata lisaks riikidele ka territooriumid;

| — | mõisted „riskijuhtimine” ja „järelevalveorganisatsioon” jäeti välja, kuna leiti, et neid kirjeldatakse põhjalikumalt asjaomases artiklis. |
| --- | --- |

—

mõisted „riskijuhtimine” ja „järelevalveorganisatsioon” jäeti välja, kuna leiti, et neid kirjeldatakse põhjalikumalt asjaomases artiklis.

Kohaldatavad õigusaktid

Kohaldatavate õigusaktide määratlemine on määruse eelnõu üheks keskseks küsimuseks, kuna ettevõtjatelt nõutaks juurdepääsu teabele, mis võimaldab kindlaks teha puidu ja sellest saadud toodete päritolu vastavuse kohaldatavatele õigusaktidele. Nõukogu on püüdnud saavutada õiget tasakaalu õigusaktide valdkondade laiendatud loetelu ja õigusaktide asjakohaste valdkondade üldise loetelu vahel. Nõukogu on laiendanud komisjoni ettepanekus esitatud määratlust, et see hõlmaks ka metsandusalased õigusaktid, sealhulgas otseselt keskkonnaalased õigusaktid ning kaubandus- ja tollialased õigusaktid metsandussektorit puudutavas ulatuses. Nõukogu lisas „kolmandate isikute seaduslikud õigused seoses kasutamise ja valdusega”, mida võib tõlgendada lähenemisena Euroopa Parlamendi seisukohale, kes märgib „maaomandit” ja „põlisrahvaste õigusi” (muudatusettepanek 38). Nõukogu pidas õiguslikust ja praktilisest seisukohast siiski problemaatiliseks Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuid, mis käsitlevad tööõigusaktide ja kogukondade heaolu alaste õigusaktide hõlmamist.

Nõuetekohase hoolsuse süsteemid

Nõukogu pidas vajalikuks täpsustada määruse eelnõu põhielemente. Seetõttu käsitles nõukogu nõuetekohase hoolsuse süsteemi kolme elementi: juurdepääs teatavale teabele, riskihindamise menetlus ja riskimaandamise menetlus. Euroopa Parlament täheldas oma muudatusettepanekus 37 samuti vajadust selgesõnaliselt sätestada kaks elementi, milleks olid riskide kindlaksmääramine ja riski minimeerimine.

Riskihindamise menetluse osas kehtestas nõukogu neli riskihindamise kriteeriumi, mida saab täiendada ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt.

Nõukogu püüdis artikli 5 lõike 1 punktides b ja c teineteisest eristada riskihindamise ja riskimaandamise menetlusi, võttes aluseks erinevad asjaolud nagu toote ja selle päritolu keerukus, jättes samas selgesõnaliselt esile toomata erilist tähelepanu nõudvad olukorrad, ning kasutades selleks rangemaid või leebemaid nõudeid (muudatusettepanek 47).

Erinevalt Euroopa Parlamendist ei laiendanud nõukogu nõuetekohase hoolsuse kohustust nendele ettevõtjatele, kes ei vii puitu ja sellest saadud tooteid siseturule esmakordselt (muudatusettepanekud 15, 17, 19, 20, 31, 33, 35, 41, 42, 43 ja 50). Sellist laiendamist peeti põhjendamatult koormavaks.

Nõukogu nägi ette, et ettevõtjal on võimalik valida kolme erineva nõuetekohase hoolsuse süsteemi vahel, milleks on nende enda süsteem, järelevalveorganisatsiooni nõuetekohase hoolsuse süsteem või kolmanda poole ettenähtud süsteem.

Kohaldamisala

Sarnaselt Euroopa Parlamendile jättis ka nõukogu välja komisjoni ettepanekus kavandatud erandi puidule ja sellest saadud toodetele, mille suhtes kohaldatakse kohustuslikke säästvuskriteeriume (muudatusettepanekud 21 ja 32).

Lisa

Nõukogu paigutas ümber lisas esitatud puidust saadud tooted, tehes seda vastavalt CN-koodide numeratsioonile ja lisas mõned tootekategooriad. Nõukogu oli seisukohal, et teiste kategooriate lisamine põhjustab praeguses etapis ettevõtjatele liiga suure koormuse (muudatusettepanekud 74 ja 75).

Järelevalveorganisatsioonid

Nõukogu jagas Euroopa Parlamendi seisukohta, et standardite ühtlustamine kogu ELis on oluline ning tegi ettepaneku, et komisjon peaks samuti järelevalveorganisatsioone tunnustama. Nõukogu eristas teineteisest järelevalveorganisatsioone, mis kavatsevad oma tegevusi läbi viia ühes liikmesriigis ja järelevalveorganisatsioone, mis kavatsevad seda teha mitmes liikmesriigis. Nõukogu oli seisukohal, et komisjon peaks tunnustama järelevalveorganisatsioone, mis kavatsevad oma tegevusi läbi viia rohkem kui ühes liikmesriigis (muudatusettepanekud 51, 53, 54, 55 ja 56), vrd artikli 7 lõige 3. Siiski peeti praktilisemaks, et liikmesriigi pädev asutus vastutab selliste järelevalveorganisatsioonide tunnustamise eest, mis viivad oma tegevusi läbi üksnes vastavas liikmesriigis. Sarnaselt Euroopa Parlamendile pidas ka nõukogu oluliseks seda, et järelevalveorganisatsioon peaks oma tegevusi läbi viima huvide konflikti vältival viisil (muudatusettepanek 51) (vrd artikli 7 lõike 2 punkt c). Avalik-õiguslike või eraõiguslike järelevalveorganisatsioonide eristamist ei peetud vajalikuks (muudatusettepanekud 51 ja 52).

Karistused

Nõukogu kaalus karistuste loetelu lisamist (muudatusettepanek 69) kuid otsustas pärast põhjalikku arutelu säilitada komisjoni ettepaneku sõnastuse, mis on ELi õigusaktide tarvis heakskiidetud sõnastus. Paljud liikmesriigid olid seisukohal, et karistuste raskusaste ja sisu kuuluvad liikmesriikide pädevusse. Lisaks tekitas karistuste loetelu kehtestamine mõningaid praktilisi küsimusi, näiteks loetelu ammendavus ja asjaolu, et praeguses etapis on keeruline kindlaks määrata kõiki võimalikke rikkumisi.

Turule viimise keelustamine

Nõukogu on järginud komisjoni ettepanekus esitatud süsteemset lähenemisviisi. Ettevõtjad peaksid kasutama nõuetekohase hoolsuse süsteemi, et viia miinimumini oht, et ebaseaduslikult ülestöötatud puitu või sellest saadud tooteid viiakse ühenduse turule. Nõukogu ei nõustu Euroopa Parlamendi seisukohaga, et seaduslikkuse tagamiseks tuleks kehtestada keeld (muudatusettepanekud 17, 19, 31, 42 (artikli 3 lõike 1 osas), 43, 50 ja 71). Kohaldamisala sellist laiendamist ei peetud ettepaneku eesmärgiga kooskõlas olevaks ning seetõttu ei ole see ka vastuvõetav.

Kohaldamine

Nõukogu pidas ebarealistlikuks, et määrust hakataks kohaldama kõigest ühe aasta möödumisel määruse jõustumisest, kuigi see oleks soovitav (muudatusettepanek 73). Sel põhjusel ning ettevõtjatele uue olukorraga kohanemiseks aja andmise ja rakendusmeetmete vastuvõtmise võimaldamise eesmärgil tehti ettepanek, et määrust peaks hakatama kohaldama 30 kuu möödumisel määruse jõustumisest.

Väikese ja keskmise suurusega ettevõtete/ettevõtjate olukord

Sarnaselt Euroopa Parlamendile võttis ka nõukogu arvesse väikese ja keskmise suurusega ettevõtete erilist olukorda (muudatusettepanekud 22, 29, 47 ja 72). Näiteks lisas nõukogu artikli 5 lõike 1 punkti c madala ohu mõiste. Artiklis 12 on sätestatud, et delegeeritud õigusaktid, millega muudetakse ja täiendatakse lisas esitatud puidu ja sellest saadud toodete loetelu, ei tohiks ettevõtjatele tekitada ebaproportsionaalset koormust. Aruandlust käsitlevas artiklis 18 lisas nõukogu, et läbivaatamisel tuleks eelkõige võtta arvesse väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele tekitatavaid haldustagajärgi.

Põhjendused ja viited keskkonnaküsimustele (säästev metsamajandamine)

Euroopa Parlament lisas märkimisväärse arvu põhjendusi, et võtta arvesse metsakeskkonda, bioloogilist mitmekesisust, metsa ökosüsteeme ja säästvat metsamajandamist (muudatusettepanekud 2–8, 10, 11 ja 14). Nõukogu on seisukohal, et kuna määruse keskmes on nõuetekohase hoolsuse süsteem ja ettevõtjate käitumine, millega viiakse miinimumini oht, et ebaseaduslikult ülestöötatud puitu ja sellest saadud tooteid viiakse ühenduse turule, on sellised viited üleliigsed, kuigi nende eesmärgid on soovitavad. Lisaks on põhjenduste ülesandeks õigustada määruse sätteid, kuid antud juhul ei ole määruses sätteid, millega neid põhjendusi oleks võimalik seostada.

Läbivaatamine

Nõukogu nõustus Euroopa Parlamendiga, et komisjon peab määruse läbi vaatama ning et selle käigus peaks eelkõige käsitlema väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele tekitatavaid haldustagajärgi (muudatusettepanek 72).

3.   Muud nõukogu tehtud muudatused

FLEGTi ja CITESiga hõlmatud puidust saadud toodete staatus

FLEGTi ja CITESiga hõlmatud puitu ja sellest saadud tooteid käsitlev säte paigutati eraldi artiklisse, kuna FLEGTi litsentsid ja CITESi sertifikaadid on määruse kohaselt piisav tõend puidu ülestöötamise seaduslikkusest.

Pädevate asutuste vaheline koostöö

Nõukogu oli seisukohal, et artiklis 11 sätestatud teabevahetust tuleb kasutada üksnes tõsiste puudujääkide korral. Lisaks täpsustas nõukogu, et teabevahetus peaks hõlmama kehtestatud karistuste liike.

Sisu

Määrusega sätestatud kohustuste eesmärgi täpsustamiseks lisas nõukogu, et eesmärgiks on vähendada ohtu, et turule viiakse ebaseaduslikult ülestöötatud puitu ja sellisest puidust saadud tooteid.

Lissaboni lepingust tulenevad muudatused

Kuna nõukogu on seisukohal, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 tuleks pädevus delegeerida komisjonile, lisas ta selliste delegeeritud õigusaktide jaoks vajalikud kolm uut sätet (artikli 5 lõige 3, artikli 7 lõige 7 ja artikkel 12) ning ühe uue põhjenduse. Peale selle kohandas nõukogu sätteid, mis käsitlevad rakendusmeetmete vastuvõtmist vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 291.

IV.   JÄRELDUS

Nõukogu leiab, et tema esimese lugemise seisukoht on kooskõlas komisjoni ettepaneku põhiliste eesmärkidega. Nõukogu leiab, et see kujutab endast tasakaalustatud meetmete kogumit, mis aitaks kaasa ebaseadusliku metsaraie vastu peetava võitlusega seotud eesmärkide saavutamisele.

Nõukogu ootab huviga konstruktiivset arutelu Euroopa Parlamendiga, et jõuda määruse suhtes teostatavale kokkuleppele.

---

(1)  8881/09.

---