# Úradný vestník C 135/2010

| | ISSN 1725-5236
  doi:10.3000/17255236.C_2010.135.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 135 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5326. mája 2010 |

ISSN 1725-5236

doi:10.3000/17255236.C_2010.135.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 135

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5326. mája 2010

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Oznámenia |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2010/C 135/01 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec COMP/M.5816 – Oaktree/Aleris) (
  1
  ) | 1 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2010/C 135/01

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec COMP/M.5816 – Oaktree/Aleris) (
  1
  )

1

1

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Rada |
| 2010/C 135/02 | Závery Rady z 11. mája 2010 o sociálnom rozmere vzdelávania a odbornej prípravy | 2 |
| 2010/C 135/03 | Závery Rady z 11. mája 2010 o kompetenciách podporujúcich celoživotné vzdelávanie a iniciatívu nové zručnosti pre nové pracovné miesta | 8 |
| 2010/C 135/04 | Závery Rady z 11. mája 2010 o internacionalizácii vysokoškolského vzdelávania | 12 |
| 2010/C 135/05 | Závery Rady z 10. mája 2010 o prínose kultúry k miestnemu a regionálnemu rozvoju | 15 |
| | Európska komisia |
| 2010/C 135/06 | Výmenný kurz eura | 19 |
| 2010/C 135/07 | Výmenný kurz eura | 20 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Rada

2010/C 135/02

Závery Rady z 11. mája 2010 o sociálnom rozmere vzdelávania a odbornej prípravy

2

2010/C 135/03

Závery Rady z 11. mája 2010 o kompetenciách podporujúcich celoživotné vzdelávanie a iniciatívu nové zručnosti pre nové pracovné miesta

8

2010/C 135/04

Závery Rady z 11. mája 2010 o internacionalizácii vysokoškolského vzdelávania

12

2010/C 135/05

Závery Rady z 10. mája 2010 o prínose kultúry k miestnemu a regionálnemu rozvoju

15

Európska komisia

2010/C 135/06

Výmenný kurz eura

19

2010/C 135/07

Výmenný kurz eura

20

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATÍVNE POSTUPY |
| | Európska komisia |
| 2010/C 135/08 | Výzva na predkladanie návrhov – MOVE/SUB/01-2010 – o bezpečnosti cestnej premávky a vnútornom trhu vnútrozemskej vodnej dopravy | 21 |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA SPOLOČNEJ OBCHODNEJ POLITIKY |
| | Európska komisia |
| 2010/C 135/09 | Oznámenie o uplynutí platnosti určitých antidumpingových opatrení | 22 |
| | INÉ AKTY |
| | Európska komisia |
| 2010/C 135/10 | Upozornenie na základe nariadenia Komisie (EÚ) č. 450/2010, určené osobám menom Nayif Bin-Muhammad al-Qahtani a Qasim Yahaya Mahdi al-Rimi, zaradeným do zoznamu podľa článkov 2, 3 a 7 nariadenia Rady (ES) č. 881/2002, ktoré ukladá niektoré špecifické obmedzujúce opatrenia namierené proti niektorým osobám spojeným s Usámom bin Ládinom, sieťou Al-Káida a Talibanom | 23 |
| 2010/C 135/11 | Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín | 25 |
| 2010/C 135/12 | Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín | 29 |

V   Oznamy

ADMINISTRATÍVNE POSTUPY

Európska komisia

2010/C 135/08

Výzva na predkladanie návrhov – MOVE/SUB/01-2010 – o bezpečnosti cestnej premávky a vnútornom trhu vnútrozemskej vodnej dopravy

21

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA SPOLOČNEJ OBCHODNEJ POLITIKY

Európska komisia

2010/C 135/09

Oznámenie o uplynutí platnosti určitých antidumpingových opatrení

22

INÉ AKTY

Európska komisia

2010/C 135/10

Upozornenie na základe nariadenia Komisie (EÚ) č. 450/2010, určené osobám menom Nayif Bin-Muhammad al-Qahtani a Qasim Yahaya Mahdi al-Rimi, zaradeným do zoznamu podľa článkov 2, 3 a 7 nariadenia Rady (ES) č. 881/2002, ktoré ukladá niektoré špecifické obmedzujúce opatrenia namierené proti niektorým osobám spojeným s Usámom bin Ládinom, sieťou Al-Káida a Talibanom

23

2010/C 135/11

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

25

2010/C 135/12

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 26.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 135/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 135/1

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec COMP/M.5816 – Oaktree/Aleris)

(Text s významom pre EHP)

2010/C 135/01

Dňa 18. mája 2010 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú so spoločným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba v angličtine jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslom dokumentu 32010M5816. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslom dokumentu 32010M5816. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu.

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Rada

| 26.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 135/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 135/2

---

Závery Rady z 11. mája 2010 o sociálnom rozmere vzdelávania a odbornej prípravy

2010/C 135/02

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

SO ZRETEĽOM NA:

| 1. | závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, zo 14. novembra 2006 o účinnosti a spravodlivosti vo vzdelávaní a odbornej príprave (1), v ktorých sa členské štáty vyzvali, aby zabezpečili rovnoprávne systémy vzdelávania a odbornej prípravy zamerané na poskytovanie príležitostí, prístupu, zaobchádzania a výsledkov nezávislých od sociálno-ekonomického prostredia a iných faktorov, ktoré môžu viesť k znevýhodneniu v oblasti vzdelávania; |
| --- | --- |

1.

závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, zo 14. novembra 2006 o účinnosti a spravodlivosti vo vzdelávaní a odbornej príprave (1), v ktorých sa členské štáty vyzvali, aby zabezpečili rovnoprávne systémy vzdelávania a odbornej prípravy zamerané na poskytovanie príležitostí, prístupu, zaobchádzania a výsledkov nezávislých od sociálno-ekonomického prostredia a iných faktorov, ktoré môžu viesť k znevýhodneniu v oblasti vzdelávania;

| 2. | odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 18. decembra 2006 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie (2), v ktorom sa zdôrazňuje význam rozvoja vyučovania kľúčových kompetencií u všetkých a zabezpečenia vhodných opatrení pre tých, ktorí v dôsledku znevýhodnenia spojeného so vzdelávaním potrebujú osobitnú podporu, aby mohli naplniť svoj vzdelávací potenciál; |
| --- | --- |

2.

odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 18. decembra 2006 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie (2), v ktorom sa zdôrazňuje význam rozvoja vyučovania kľúčových kompetencií u všetkých a zabezpečenia vhodných opatrení pre tých, ktorí v dôsledku znevýhodnenia spojeného so vzdelávaním potrebujú osobitnú podporu, aby mohli naplniť svoj vzdelávací potenciál;

| 3. | uznesenie Rady z 15. novembra 2007 o nových zručnostiach pre nové pracovné miesta (3), v ktorom sa zdôrazňuje nevyhnutnosť predvídať potreby v oblasti zručností a zvyšovať celkovú úroveň zručností, pričom sa prioritná pozornosť venuje vzdelávaniu a odbornej príprave jednotlivcov s nízkou úrovňou zručností a rizikom hospodárskeho a sociálneho vylúčenia; |
| --- | --- |

3.

uznesenie Rady z 15. novembra 2007 o nových zručnostiach pre nové pracovné miesta (3), v ktorom sa zdôrazňuje nevyhnutnosť predvídať potreby v oblasti zručností a zvyšovať celkovú úroveň zručností, pričom sa prioritná pozornosť venuje vzdelávaniu a odbornej príprave jednotlivcov s nízkou úrovňou zručností a rizikom hospodárskeho a sociálneho vylúčenia;

| 4. | uznesenie Rady z 23. novembra 2007 o modernizácii univerzít pre konkurencieschopnosť Európy v globálnej znalostnej ekonomike (4), v ktorom sa opätovne potvrdila dôležitosť rozširovania možností celoživotného vzdelávania, zlepšovania prístupnosti vysokoškolského vzdelania aj pre netradičných a dospelých študentov a rozvíjania rozmeru celoživotného vzdelávania na univerzitách; |
| --- | --- |

4.

uznesenie Rady z 23. novembra 2007 o modernizácii univerzít pre konkurencieschopnosť Európy v globálnej znalostnej ekonomike (4), v ktorom sa opätovne potvrdila dôležitosť rozširovania možností celoživotného vzdelávania, zlepšovania prístupnosti vysokoškolského vzdelania aj pre netradičných a dospelých študentov a rozvíjania rozmeru celoživotného vzdelávania na univerzitách;

| 5. | závery Rady z 22. mája 2008 o vzdelávaní dospelých (5), v ktorých sa zdôrazňuje potreba zvýšiť úroveň zručností u stále vysokého počtu nízkokvalifikovaných pracovníkov, ako aj význam vzdelávania dospelých pre posilňovanie sociálnej súdržnosti a hospodárskeho rozvoja; |
| --- | --- |

5.

závery Rady z 22. mája 2008 o vzdelávaní dospelých (5), v ktorých sa zdôrazňuje potreba zvýšiť úroveň zručností u stále vysokého počtu nízkokvalifikovaných pracovníkov, ako aj význam vzdelávania dospelých pre posilňovanie sociálnej súdržnosti a hospodárskeho rozvoja;

| 6. | rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1098/2008/ES z 22. októbra 2008 o Európskom roku boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu (2010) (6), v ktorom sa uvádza, že nedostatok základných schopností a kvalifikácie prispôsobenej potrebám trhu práce je hlavnou prekážkou začlenenia sa do spoločnosti; |
| --- | --- |

6.

rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1098/2008/ES z 22. októbra 2008 o Európskom roku boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu (2010) (6), v ktorom sa uvádza, že nedostatok základných schopností a kvalifikácie prispôsobenej potrebám trhu práce je hlavnou prekážkou začlenenia sa do spoločnosti;

| 7. | závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, z 21. novembra 2008 o budúcich prioritách posilnenej európskej spolupráce v odbornom vzdelávaní a príprave (OVP) (7), v ktorých sa zdôraznilo, že OVP nielen podporuje konkurencieschopnosť, podnikateľské výsledky a inováciu v kontexte globalizovanej ekonomiky, ale aj spravodlivosť, súdržnosť, osobný rozvoj a aktívne občianstvo a že by sa mala podporovať jeho príťažlivosť pre všetky cieľové skupiny; |
| --- | --- |

7.

závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, z 21. novembra 2008 o budúcich prioritách posilnenej európskej spolupráce v odbornom vzdelávaní a príprave (OVP) (7), v ktorých sa zdôraznilo, že OVP nielen podporuje konkurencieschopnosť, podnikateľské výsledky a inováciu v kontexte globalizovanej ekonomiky, ale aj spravodlivosť, súdržnosť, osobný rozvoj a aktívne občianstvo a že by sa mala podporovať jeho príťažlivosť pre všetky cieľové skupiny;

| 8. | závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, z 21. novembra 2008 o príprave mladých ľudí na 21. storočie: agenda pre európsku spoluprácu v školstve (8), v ktorých sa členské štáty vyzvali, aby zabezpečili prístup k vysokokvalitnému vzdelávaniu a vzdelávacím službám, a to najmä pre tie deti a mladých ľudí, ktorí môžu byť znevýhodnení na základe svojej osobnej, sociálnej, kultúrnej a/alebo ekonomickej situácie; |
| --- | --- |

8.

závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, z 21. novembra 2008 o príprave mladých ľudí na 21. storočie: agenda pre európsku spoluprácu v školstve (8), v ktorých sa členské štáty vyzvali, aby zabezpečili prístup k vysokokvalitnému vzdelávaniu a vzdelávacím službám, a to najmä pre tie deti a mladých ľudí, ktorí môžu byť znevýhodnení na základe svojej osobnej, sociálnej, kultúrnej a/alebo ekonomickej situácie;

| 9. | závery Rady z 26. novembra 2009 o vzdelávaní detí z migračného prostredia (9), v ktorých sa členské štáty vyzvali, aby na požadovanej úrovni zodpovednosti, či už miestnej, regionálnej alebo celoštátnej, prijali vhodné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa všetkým deťom ponúkali spravodlivé a rovnaké príležitosti, ako aj potrebná podpora, aby mohli naplno rozvinúť svoj potenciál bez ohľadu na pôvod; |
| --- | --- |

9.

závery Rady z 26. novembra 2009 o vzdelávaní detí z migračného prostredia (9), v ktorých sa členské štáty vyzvali, aby na požadovanej úrovni zodpovednosti, či už miestnej, regionálnej alebo celoštátnej, prijali vhodné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa všetkým deťom ponúkali spravodlivé a rovnaké príležitosti, ako aj potrebná podpora, aby mohli naplno rozvinúť svoj potenciál bez ohľadu na pôvod;

| 10. | uznesenie Rady z 27. novembra 2009 o obnovenom rámci pre európsku spoluprácu v oblasti mládeže (2010 – 2018) (10), v ktorom sa členské štáty vyzvali, aby mladým ľuďom zabezpečili rovnaký prístup k vysokokvalitnému vzdelávaniu a odbornej príprave na všetkých úrovniach a aby podporovali lepšie prepojenie medzi formálnym a neformálnym vzdelávaním, |
| --- | --- |

10.

uznesenie Rady z 27. novembra 2009 o obnovenom rámci pre európsku spoluprácu v oblasti mládeže (2010 – 2018) (10), v ktorom sa členské štáty vyzvali, aby mladým ľuďom zabezpečili rovnaký prístup k vysokokvalitnému vzdelávaniu a odbornej príprave na všetkých úrovniach a aby podporovali lepšie prepojenie medzi formálnym a neformálnym vzdelávaním,

A S OSOBITNÝM ZRETEĽOM NA:

závery Rady z 12. mája 2009 o strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave („ET 2020“) (11), v ktorých sú podpora spravodlivosti, sociálnej súdržnosti a aktívneho občianstva stanovené za jeden z jeho štyroch strategických cieľov a v ktorých sa definuje päť referenčných úrovní pre priemer európskych výsledkov („európske referenčné hodnoty“), ktoré tiež kladú veľký dôraz na dosiahnutie spravodlivosti,

A NA ZÁKLADE:

konferencie s názvom Inkluzívne vzdelávanie: cesta podpory sociálnej súdržnosti, ktorá sa konala 11. – 12. marca 2010 v Madride,

KONŠTATUJÚC, ŽE:

je potrebné, aby systémy vzdelávania a odbornej prípravy v EÚ zabezpečovali aj spravodlivosť, aj excelentnosť. Zvyšovanie dosiahnutej úrovne vzdelania a výučba kľúčových kompetencií pre všetkých má rozhodujúci význam nielen pre hospodársky rast a konkurencieschopnosť, ale tiež pre znižovanie chudoby a posilňovanie sociálneho začleňovania,

sociálne začlenenie prostredníctvom vzdelávania a odbornej prípravy by malo zabezpečiť rovnaké možnosti prístupu ku kvalitnému vzdelávaniu, ako aj spravodlivosť v zaobchádzaní, okrem iného prispôsobením výučby individuálnym potrebám. Zároveň by sa mala vyvíjať snaha poskytovať najvyššiu úroveň kľúčových kompetencií všetkým, čím by sa zabezpečili rovnaké príležitosti na dosiahnutie najlepších výsledkov,

UVEDOMUJÚC SI, ŽE:

systémy vzdelávania a odbornej prípravy významnou mierou prispievajú k prehlbovaniu sociálnej súdržnosti, aktívneho občianstva a osobného naplnenia v európskych spoločnostiach. Majú potenciál podporovať sociálnu mobilitu smerom nahor a narúšať cyklus chudoby, sociálneho znevýhodnenia a vylúčenia. Ich úloha by sa mohla ešte viac prehĺbiť tým, že sa prispôsobia rozmanitosti východiskového prostredia občanov v zmysle kultúrneho bohatstva, existujúcich znalostí a kompetencií a vzdelávacích potrieb.

Vzdelanie nie je výlučnou príčinou sociálneho vylúčenia ani jeho jediným riešením. Je nepravdepodobné, že opatrenia prijímané samostatne len v oblasti vzdelávania by zmiernili vplyv viacnásobných znevýhodnení, a preto sú potrebné viacsektorové prístupy umožňujúce formuláciu takýchto opatrení v rámci širších sociálnych a hospodárskych politík.

Zvýšenie medzinárodnej konkurencieschopnosti si vyžaduje kombináciu vysokoodborných zručností so schopnosťou tvoriť, inovovať a pracovať v multikultúrnom a viacjazyčnom prostredí. Spolu s demografickým poklesom je ešte dôležitejšie, aby systémy vzdelávania a odbornej prípravy celkovo zvýšili úrovne dosiahnutého vzdelania a zároveň zabezpečili, aby všetci – mládež aj dospelí, a to bez ohľadu na ich sociálno-ekonomickú alebo osobnú situáciu – mohli rozvinúť svoj plný potenciál prostredníctvom celoživotného vzdelávania. V tomto smere by sa osobitná pozornosť mala venovať potrebám osôb so špeciálnymi vzdelávacími potrebami, osôb pochádzajúcich z migračného prostredia a členov rómskej komunity.

S pokračujúcim nástupom sociálnych dôsledkov hospodárskej krízy a v kontexte Európskeho roka boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu (2010) (12) je zrejmé, že pokles ťažko postihol najviac znevýhodnené skupiny a zároveň narušili rozpočtové úsilie zamerané na tieto skupiny,

UZNÁVA, ŽE:

Ak má byť Európa konkurencieschopná a má prosperovať ako znalostná ekonomika založená na udržateľných a vysokých mierach zamestnanosti a posilnenej sociálnej súdržnosti, ako sa predpokladá v stratégii Európa 2020, musí vzdelávanie a odborná príprava v perspektíve celoživotného vzdelávania zohrávať rozhodujúcu úlohu. Výučba kľúčových kompetencií poskytovaná všetkým na základe celoživotného vzdelávania bude zohrávať rozhodujúcu úlohu v zlepšovaní zamestnateľnosti občanov, sociálneho začlenenia a osobného naplnenia.

V kontexte európskych referenčných hodnôt, dohodnutých v strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020), je naliehavo potrebné znížiť súčasný počet tých, ktorí dosahujú slabé výsledky v základných zručnostiach, hlavne v čítaní (podľa údajov dostupných v súčasnosti je v priemere jeden žiak zo štyroch neschopný riadne čítať a písať), a ďalej znižovať počet osôb, ktoré predčasne ukončili vzdelávanie a odbornú prípravu, a zároveň zvýšiť účasť na vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve, zvýšiť počet mladých ľudí s kvalifikáciou terciárnej úrovne a zvýšiť účasť dospelých na celoživotnom vzdelávaní. Tieto potreby sú osobitne naliehavé v prípade osôb pochádzajúcich zo znevýhodneného prostredia, ktoré majú štatisticky tendenciu dosahovať vo vzťahu k jednotlivým referenčným hodnotám výrazne horšie výsledky. Ciele strategického rámca je možne uspokojivo splniť iba riešením potrieb osôb, ktorým hrozí sociálne vylúčenie.

DOMNIEVA SA, ŽE:

rozdiely v dosiahnutom stupni sociálneho začlenenia v jednotlivých členských štátoch svedčia o tom, že stále existuje významný priestor na znižovanie nerovností a vylúčenia v EÚ, a to prostredníctvom štrukturálnych zmien, ako aj ďalšej podpory žiakov ohrozených sociálnym vylúčením. Spravodlivosť a excelentnosť sa navzájom nevylučujú, práve naopak, dopĺňajú sa a mali by sa presadzovať na vnútroštátnej aj európskej úrovni. Samozrejme, že situácia každého členského štátu je odlišná; európska spolupráca však môže pomôcť nájsť spôsoby, ako podporovať sociálne začleňovanie a spravodlivosť a neohrozovať pritom dosahovanie excelentnosti.

Systémy, ktoré si udržiavajú vysokú úroveň kvality pre všetkých a posilňujú zodpovednosť, presadzujú individualizované, začleňujúce prístupy, podporujú včasnú intervenciu a zameriavajú sa najmä na znevýhodnených študentov, môžu byť veľmi silnými faktormi posilňovania sociálneho začlenenia.

Programy podpory študentov, ako sú napríklad granty, pôžičky a doplnkové dávky nefinančného charakteru, môžu zohrávať významnú úlohu pri podpore rovnakej prístupnosti, hlavne pokiaľ ide o vysokoškolské vzdelávanie. Vzhľadom na rastúci tlak na finančné zdroje v oblasti vzdelávania bude mať dosiahnutie vysokej efektívnosti verejných investícií rozhodujúci význam; analýza štruktúry a vplyvu rôznych systémov financovania môže pomôcť pri prijímaní informovaných rozhodnutí.

ĎALEJ SA DOMNIEVA, ŽE:

pokiaľ ide o predškolské a školské vzdelávanie:

| 1. | Účasť na vysokokvalitnom vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve, ktoré poskytujú vysokokvalifikovaní pracovníci a pri ktorom sa dodržuje primeraný pomer pracovníkov a detí, prináša pozitívne výsledky pre všetky deti a najväčší úžitok poskytuje práve najviac znevýhodneným deťom. Účasť detí zo znevýhodneného prostredia (13) je možné rozšíriť poskytovaním primeraných stimulov a podpory, prispôsobovaním výučby potrebám a zvyšovaním dostupnosti. |
| --- | --- |

1.

Účasť na vysokokvalitnom vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve, ktoré poskytujú vysokokvalifikovaní pracovníci a pri ktorom sa dodržuje primeraný pomer pracovníkov a detí, prináša pozitívne výsledky pre všetky deti a najväčší úžitok poskytuje práve najviac znevýhodneným deťom. Účasť detí zo znevýhodneného prostredia (13) je možné rozšíriť poskytovaním primeraných stimulov a podpory, prispôsobovaním výučby potrebám a zvyšovaním dostupnosti.

| 2. | Zabezpečenie vysokokvalitného vzdelávania, ktoré poskytuje kľúčové kompetencie pre všetkých, je jedným z najúčinnejších spôsobov podpory sociálneho začlenenia. Školy s vysokým podielom žiakov zo znevýhodneného prostredia potrebujú ďalšiu podporu. |
| --- | --- |

2.

Zabezpečenie vysokokvalitného vzdelávania, ktoré poskytuje kľúčové kompetencie pre všetkých, je jedným z najúčinnejších spôsobov podpory sociálneho začlenenia. Školy s vysokým podielom žiakov zo znevýhodneného prostredia potrebujú ďalšiu podporu.

| 3. | Úspešná prevencia predčasného ukončenia školskej dochádzky si vyžaduje rozšírenie poznatkov o skupinách, ktorým hrozí predčasné ukončenie školskej dochádzky, (napríklad vzhľadom na osobné alebo sociálno-ekonomické okolnosti alebo poruchy učenia sa) na miestnej, regionálnej a národnej úrovni a systémy na včasnú identifikáciu takto ohrozených jednotlivcov. Mali by sa vykonávať komplexné medzisektorové stratégie, ktoré poskytnú celý rozsah politík na úrovni škôl a systémových politík zameraných na rozličné faktory spôsobujúce predčasné ukončenie školskej dochádzky. Individualizovaná podpora rizikových žiakov môže zahŕňať poskytovanie vzdelávania prispôsobeného individuálnym potrebám, poradenstvo, systémy mentorstva a tútorstva, sociálnu podporu a mimoškolské aktivity na podporu učenia. |
| --- | --- |

3.

Úspešná prevencia predčasného ukončenia školskej dochádzky si vyžaduje rozšírenie poznatkov o skupinách, ktorým hrozí predčasné ukončenie školskej dochádzky, (napríklad vzhľadom na osobné alebo sociálno-ekonomické okolnosti alebo poruchy učenia sa) na miestnej, regionálnej a národnej úrovni a systémy na včasnú identifikáciu takto ohrozených jednotlivcov. Mali by sa vykonávať komplexné medzisektorové stratégie, ktoré poskytnú celý rozsah politík na úrovni škôl a systémových politík zameraných na rozličné faktory spôsobujúce predčasné ukončenie školskej dochádzky. Individualizovaná podpora rizikových žiakov môže zahŕňať poskytovanie vzdelávania prispôsobeného individuálnym potrebám, poradenstvo, systémy mentorstva a tútorstva, sociálnu podporu a mimoškolské aktivity na podporu učenia.

| 4. | Na úrovni každej vzdelávacej inštitúcie si stratégie začleňovania vyžadujú dôkladné vedenie, systematické monitorovanie výsledkov a kvality, inovačnú vysokokvalitnú výučbu podporovanú primeranou odbornou prípravou učiteľov, prenesenie zodpovednosti na zainteresovaných jednotlivcov a ich motivovanie, spoluprácu s ďalšími odborníkmi a poskytnutie primeraných zdrojov. Poskytovanie integrovanejšej podpory žiakom, ktorí ju potrebujú, si vyžaduje spoluprácu s rodičmi a zainteresovanými stranami komunity, napríklad v oblastiach, ako je neformálne vzdelávanie a informálne učenie mimo vyučovacích hodín. |
| --- | --- |

4.

Na úrovni každej vzdelávacej inštitúcie si stratégie začleňovania vyžadujú dôkladné vedenie, systematické monitorovanie výsledkov a kvality, inovačnú vysokokvalitnú výučbu podporovanú primeranou odbornou prípravou učiteľov, prenesenie zodpovednosti na zainteresovaných jednotlivcov a ich motivovanie, spoluprácu s ďalšími odborníkmi a poskytnutie primeraných zdrojov. Poskytovanie integrovanejšej podpory žiakom, ktorí ju potrebujú, si vyžaduje spoluprácu s rodičmi a zainteresovanými stranami komunity, napríklad v oblastiach, ako je neformálne vzdelávanie a informálne učenie mimo vyučovacích hodín.

| 5. | Vytvorenie podmienok nevyhnutných na úspešné začlenenie žiakov so špeciálnymi potrebami do štandardného prostredia je prínosom pre všetkých žiakov. Rozšírenie využívania prispôsobených prístupov vrátane prispôsobených učebných plánov a využívania hodnotenia na podporu procesu učenia, vybavenie učiteľov zručnosťami na zvládanie a využívanie rozmanitosti, podpora využívania vyučovania a učenia vo vzájomnej spolupráci, ako aj rozšírenie prístupu a účasti sú spôsobmi ako zvýšiť kvalitu pre všetkých. |
| --- | --- |

5.

Vytvorenie podmienok nevyhnutných na úspešné začlenenie žiakov so špeciálnymi potrebami do štandardného prostredia je prínosom pre všetkých žiakov. Rozšírenie využívania prispôsobených prístupov vrátane prispôsobených učebných plánov a využívania hodnotenia na podporu procesu učenia, vybavenie učiteľov zručnosťami na zvládanie a využívanie rozmanitosti, podpora využívania vyučovania a učenia vo vzájomnej spolupráci, ako aj rozšírenie prístupu a účasti sú spôsobmi ako zvýšiť kvalitu pre všetkých.

Pokiaľ ide o odborné vzdelávanie a prípravu (OVP):

| — | Pestrá ponuka odbornej prípravy s väčším dôrazom na kľúčové kompetencie vrátane prierezových kompetencií môže jednotlivcom poskytnúť veľmi potrebné možnosti na skvalitňovanie ich kvalifikácie, a tým aj prístup na trh práce. V prípade znevýhodnených skupín možno relevantnosť OVP zvýšiť prispôsobením výučby individuálnym potrebám, posilnením usmerňovania a poradenstva, uznaním rozličných foriem predchádzajúceho štúdia a podporou alternatívnych programov učenia sa v práci. Zvýšenie účasti, a to hlavne nízkokvalifikovaných osôb, na ďalšom odbornom vzdelávaní a príprave je kľúčové z hľadiska prístupu aktívneho začleňovania a obmedzovania nezamestnanosti v prípade priemyselnej zmeny. |
| --- | --- |

—

Pestrá ponuka odbornej prípravy s väčším dôrazom na kľúčové kompetencie vrátane prierezových kompetencií môže jednotlivcom poskytnúť veľmi potrebné možnosti na skvalitňovanie ich kvalifikácie, a tým aj prístup na trh práce. V prípade znevýhodnených skupín možno relevantnosť OVP zvýšiť prispôsobením výučby individuálnym potrebám, posilnením usmerňovania a poradenstva, uznaním rozličných foriem predchádzajúceho štúdia a podporou alternatívnych programov učenia sa v práci. Zvýšenie účasti, a to hlavne nízkokvalifikovaných osôb, na ďalšom odbornom vzdelávaní a príprave je kľúčové z hľadiska prístupu aktívneho začleňovania a obmedzovania nezamestnanosti v prípade priemyselnej zmeny.

Pokiaľ ide o vysokoškolské vzdelávanie:

| 1. | Zvyšovanie ambicióznosti a rozšírenie prístupu študentov zo znevýhodneného prostredia k vysokoškolskému vzdelávaniu si vyžaduje posilnenie programov finančnej podpory a iných stimulov, ako aj zlepšenie ich štruktúry. Študentské pôžičky, ktoré sú únosné, dostupné, primerané a prenosné, ako aj granty poskytované na základe overenia majetkových pomerov môžu úspešne zvýšiť mieru účasti tých, ktorí si nemôžu dovoliť znášať náklady na vysokoškolské vzdelávanie. |
| --- | --- |

1.

Zvyšovanie ambicióznosti a rozšírenie prístupu študentov zo znevýhodneného prostredia k vysokoškolskému vzdelávaniu si vyžaduje posilnenie programov finančnej podpory a iných stimulov, ako aj zlepšenie ich štruktúry. Študentské pôžičky, ktoré sú únosné, dostupné, primerané a prenosné, ako aj granty poskytované na základe overenia majetkových pomerov môžu úspešne zvýšiť mieru účasti tých, ktorí si nemôžu dovoliť znášať náklady na vysokoškolské vzdelávanie.

| 2. | Flexibilnejšie a rozmanitejšie študijné dráhy – napríklad uznávanie predchádzajúceho štúdia, vzdelávanie popri zamestnaní a dištančné štúdium – môžu prispieť k zosúladeniu vysokoškolského vzdelávania s pracovnými a rodinnými záväzkami a podporiť širšiu účasť. Zvýšeniu podielu absolventov zo znevýhodneného prostredia môže pomôcť vykonávanie opatrení zameraných na monitorovanie a zvyšovanie podielu študentov pokračujúcich vo vysokoškolskom štúdiu, na poskytovanie prispôsobenej podpory, ako aj intenzívnejšie usmerňovanie, mentorstvo a odborná príprava zameraná na zručnosti – a to hlavne na začiatku univerzitného štúdia. |
| --- | --- |

2.

Flexibilnejšie a rozmanitejšie študijné dráhy – napríklad uznávanie predchádzajúceho štúdia, vzdelávanie popri zamestnaní a dištančné štúdium – môžu prispieť k zosúladeniu vysokoškolského vzdelávania s pracovnými a rodinnými záväzkami a podporiť širšiu účasť. Zvýšeniu podielu absolventov zo znevýhodneného prostredia môže pomôcť vykonávanie opatrení zameraných na monitorovanie a zvyšovanie podielu študentov pokračujúcich vo vysokoškolskom štúdiu, na poskytovanie prispôsobenej podpory, ako aj intenzívnejšie usmerňovanie, mentorstvo a odborná príprava zameraná na zručnosti – a to hlavne na začiatku univerzitného štúdia.

| 3. | Bude potrebné osobitné úsilie, hlavne pokiaľ ide o financovanie, aby sa zabezpečilo plné zohľadnenie potrieb znevýhodnených študentov, ktorí často nemôžu čerpať výhody dostupných programov mobility. |
| --- | --- |

3.

Bude potrebné osobitné úsilie, hlavne pokiaľ ide o financovanie, aby sa zabezpečilo plné zohľadnenie potrieb znevýhodnených študentov, ktorí často nemôžu čerpať výhody dostupných programov mobility.

| 4. | Boj proti nerovnosti, chudobe a sociálnemu vylúčeniu sa môže posilniť tak, že sa uzná sociálna zodpovednosť inštitúcií vysokoškolského vzdelávania za opätovanie prínosov znalostí spoločnosti, za poskytovanie znalostí v prospech širšieho spoločenstva na miestnej aj globálnej úrovni a za zohľadnenie sociálnych potrieb. |
| --- | --- |

4.

Boj proti nerovnosti, chudobe a sociálnemu vylúčeniu sa môže posilniť tak, že sa uzná sociálna zodpovednosť inštitúcií vysokoškolského vzdelávania za opätovanie prínosov znalostí spoločnosti, za poskytovanie znalostí v prospech širšieho spoločenstva na miestnej aj globálnej úrovni a za zohľadnenie sociálnych potrieb.

| 5. | Inštitúcie vysokoškolského vzdelávania môžu preukázať sociálnu zodpovednosť aj tým, že svoje zdroje sprístupnia dospelým študentom a tým, ktorí sa učia informálnym a neformálnym spôsobom, posilnia výskum sociálneho vylúčenia, podporia inováciu a zaktualizujú vzdelávacie zdroje a metodiku. |
| --- | --- |

5.

Inštitúcie vysokoškolského vzdelávania môžu preukázať sociálnu zodpovednosť aj tým, že svoje zdroje sprístupnia dospelým študentom a tým, ktorí sa učia informálnym a neformálnym spôsobom, posilnia výskum sociálneho vylúčenia, podporia inováciu a zaktualizujú vzdelávacie zdroje a metodiku.

Pokiaľ ide o vzdelávanie dospelých:

| 1. | Rozšírenie prístupu k vzdelávaniu dospelých môže vytvoriť nové príležitosti pre aktívne začleňovanie a posilnenie sociálnej účasti, hlavne pre nízkokvalifikovaných, nezamestnaných, dospelých so špeciálnymi potrebami, starších občanov a migrantov. Obzvlášť pokiaľ ide o migrantov, zohráva dôležitú úlohu pri podpore sociálneho začleňovania, ako aj pri zlepšovaní základných zručností a zamestnateľnosti naučenie sa jazyka alebo jazykov hostiteľskej krajiny. |
| --- | --- |

1.

Rozšírenie prístupu k vzdelávaniu dospelých môže vytvoriť nové príležitosti pre aktívne začleňovanie a posilnenie sociálnej účasti, hlavne pre nízkokvalifikovaných, nezamestnaných, dospelých so špeciálnymi potrebami, starších občanov a migrantov. Obzvlášť pokiaľ ide o migrantov, zohráva dôležitú úlohu pri podpore sociálneho začleňovania, ako aj pri zlepšovaní základných zručností a zamestnateľnosti naučenie sa jazyka alebo jazykov hostiteľskej krajiny.

| 2. | Vzdelávanie dospelých, ktoré je ponúkané v rôznom prostredí, do ktorého sa zapája viacero zainteresovaných strán (vrátane verejného a súkromného sektora, inštitúcií vysokoškolského vzdelávania, miestnych samospráv a MVO) a ktoré zahŕňa vzdelávanie na osobné, občianske a sociálne účely a na účely zamestnania, má pre podchytenie znevýhodnených a ohrozených skupín rozhodujúci význam. Konkrétne v súvislosti so vzdelávaním na účely zamestnania môžu podniky preukázať sociálnu zodpovednosť lepším predvídaním štrukturálnych zmien a poskytovaním príležitostí na novú odbornú prípravu. |
| --- | --- |

2.

Vzdelávanie dospelých, ktoré je ponúkané v rôznom prostredí, do ktorého sa zapája viacero zainteresovaných strán (vrátane verejného a súkromného sektora, inštitúcií vysokoškolského vzdelávania, miestnych samospráv a MVO) a ktoré zahŕňa vzdelávanie na osobné, občianske a sociálne účely a na účely zamestnania, má pre podchytenie znevýhodnených a ohrozených skupín rozhodujúci význam. Konkrétne v súvislosti so vzdelávaním na účely zamestnania môžu podniky preukázať sociálnu zodpovednosť lepším predvídaním štrukturálnych zmien a poskytovaním príležitostí na novú odbornú prípravu.

| 3. | Možno preskúmať potenciál medzigeneračného vzdelávania ako prostriedku výmeny znalostí a odborných kapacít, ako aj podpory komunikácie a solidarity medzi mladšou a staršou generáciou, preklenutia narastajúcej digitálnej priepasti a zníženia sociálnej izolácie. |
| --- | --- |

3.

Možno preskúmať potenciál medzigeneračného vzdelávania ako prostriedku výmeny znalostí a odborných kapacít, ako aj podpory komunikácie a solidarity medzi mladšou a staršou generáciou, preklenutia narastajúcej digitálnej priepasti a zníženia sociálnej izolácie.

Z hľadiska celoživotného vzdelávania:

| — | Systémy vzdelávania a odbornej prípravy s flexibilnými sústavami, ktoré ponechávajú príležitosti otvorené čo najdlhšie a ktoré eliminujú slepé uličky, môžu byť nápomocné pri prekonávaní znevýhodnenia. Pomáhajú tiež zabrániť sociálno-ekonomickej alebo kultúrnej marginalizácii a zablokovaniu nízkymi očakávaniami. Poskytovanie celoživotného poradenstva a potvrdzovanie nadobudnutých zručností vrátane uznávania predchádzajúceho štúdia a skúseností, diverzifikácia modelov prijímania na všetkých úrovniach vzdelávania a odbornej prípravy vrátane vysokoškolského vzdelávania a vzdelávania dospelých a venovanie väčšej pozornosti kvalite a atraktívnosti vzdelávacieho prostredia môžu uľahčovať prestupy pre študentov. Inovačné spôsoby poskytovania poradenstva a spolupráca s ďalšími sociálnymi službami a občianskou spoločnosťou sú potrebné na podchytenie znevýhodnených skupín mimo systémov vzdelávania a odbornej prípravy. |
| --- | --- |

—

Systémy vzdelávania a odbornej prípravy s flexibilnými sústavami, ktoré ponechávajú príležitosti otvorené čo najdlhšie a ktoré eliminujú slepé uličky, môžu byť nápomocné pri prekonávaní znevýhodnenia. Pomáhajú tiež zabrániť sociálno-ekonomickej alebo kultúrnej marginalizácii a zablokovaniu nízkymi očakávaniami. Poskytovanie celoživotného poradenstva a potvrdzovanie nadobudnutých zručností vrátane uznávania predchádzajúceho štúdia a skúseností, diverzifikácia modelov prijímania na všetkých úrovniach vzdelávania a odbornej prípravy vrátane vysokoškolského vzdelávania a vzdelávania dospelých a venovanie väčšej pozornosti kvalite a atraktívnosti vzdelávacieho prostredia môžu uľahčovať prestupy pre študentov. Inovačné spôsoby poskytovania poradenstva a spolupráca s ďalšími sociálnymi službami a občianskou spoločnosťou sú potrebné na podchytenie znevýhodnených skupín mimo systémov vzdelávania a odbornej prípravy.

NA ZÁKLADE TOHO VYZÝVA ČLENSKÉ ŠTÁTY, ABY

v súvislosti s predškolským a školským vzdelávaním:

| 1. | zabezpečili širší prístup k vysokokvalitnému vzdelávaniu a starostlivosti v ranom detstve s cieľom zabezpečiť všetkým deťom, a predovšetkým deťom zo znevýhodneného prostredia alebo so špeciálnymi vzdelávacími potrebami, dobrú východiskovú pozíciu, a tiež zvýšiť motiváciu učiť sa; |
| --- | --- |

1.

zabezpečili širší prístup k vysokokvalitnému vzdelávaniu a starostlivosti v ranom detstve s cieľom zabezpečiť všetkým deťom, a predovšetkým deťom zo znevýhodneného prostredia alebo so špeciálnymi vzdelávacími potrebami, dobrú východiskovú pozíciu, a tiež zvýšiť motiváciu učiť sa;

| 2. | zvýšili kvalitu výučby v školách a znížili rozdiely medzi nimi a v rámci nich v záujme boja proti možnej sociálno-ekonomickej a kultúrnej marginalizácii; |
| --- | --- |

2.

zvýšili kvalitu výučby v školách a znížili rozdiely medzi nimi a v rámci nich v záujme boja proti možnej sociálno-ekonomickej a kultúrnej marginalizácii;

| 3. | zameriavali sa na nadobúdanie nevyhnutných základných zručností, predovšetkým čítania, písania a – obzvlášť v prípade žiakov z migračného prostredia – jazykových zručností; |
| --- | --- |

3.

zameriavali sa na nadobúdanie nevyhnutných základných zručností, predovšetkým čítania, písania a – obzvlášť v prípade žiakov z migračného prostredia – jazykových zručností;

| 4. | podporovali vytváranie sietí medzi školami s cieľom vymieňať si skúsenosti a príklady osvedčených postupov; |
| --- | --- |

4.

podporovali vytváranie sietí medzi školami s cieľom vymieňať si skúsenosti a príklady osvedčených postupov;

| 5. | zintenzívnili úsilie o predchádzanie predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky na základe zavedenia systémov včasného varovania, ktoré identifikujú ohrozených žiakov; aby na všetkých školách podporovali stratégie začleňovania, ktoré sa zameriavajú na kvalitu a ktoré sú podporené primeraným vedením a odbornou prípravou učiteľov z hľadiska celoživotného vzdelávania; |
| --- | --- |

5.

zintenzívnili úsilie o predchádzanie predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky na základe zavedenia systémov včasného varovania, ktoré identifikujú ohrozených žiakov; aby na všetkých školách podporovali stratégie začleňovania, ktoré sa zameriavajú na kvalitu a ktoré sú podporené primeraným vedením a odbornou prípravou učiteľov z hľadiska celoživotného vzdelávania;

| 6. | vypracovali prístupy lepšie prispôsobené individuálnym potrebám a systémové reakcie na podporu všetkých žiakov a tiež poskytovali ďalšiu pomoc tým, ktorí pochádzajú zo znevýhodneného prostredia, a tým, ktorí majú špeciálne potreby; |
| --- | --- |

6.

vypracovali prístupy lepšie prispôsobené individuálnym potrebám a systémové reakcie na podporu všetkých žiakov a tiež poskytovali ďalšiu pomoc tým, ktorí pochádzajú zo znevýhodneného prostredia, a tým, ktorí majú špeciálne potreby;

| 7. | zvyšovali význam školského vzdelávania v záujme zvýšenia ambicióznosti žiakov a stimulácie nielen ich schopnosti, ale aj motivácie učiť sa; |
| --- | --- |

7.

zvyšovali význam školského vzdelávania v záujme zvýšenia ambicióznosti žiakov a stimulácie nielen ich schopnosti, ale aj motivácie učiť sa;

| 8. | zvyšovali príťažlivosť učiteľského povolania, poskytovali relevantné ďalšie vzdelávanie počas zamestnania a zabezpečovali pevné vedenie škôl; |
| --- | --- |

8.

zvyšovali príťažlivosť učiteľského povolania, poskytovali relevantné ďalšie vzdelávanie počas zamestnania a zabezpečovali pevné vedenie škôl;

| 9. | zvyšovali zodpovednosť škôl voči spoločnosti všeobecne, posilňovali partnerstvá medzi školami a rodičmi, podnikmi a miestnymi komunitami a ďalej integrovali formálne a neformálne činnosti; |
| --- | --- |

9.

zvyšovali zodpovednosť škôl voči spoločnosti všeobecne, posilňovali partnerstvá medzi školami a rodičmi, podnikmi a miestnymi komunitami a ďalej integrovali formálne a neformálne činnosti;

| 10. | presadzovali úspešné inkluzívne vzdelávacie prístupy vo vzťahu k všetkým žiakom vrátane tých so špeciálnymi potrebami tak, že zo škôl vytvoria učiace sa komunity, v ktorých sa pestuje zmysel pre začlenenie a vzájomnú podporu a v ktorých sa uznáva nadanie všetkých žiakov; monitorovali vplyv týchto prístupov, najmä v záujme zvýšenia miery prístupu k vzdelávaniu a jeho ukončenia u žiakov so špeciálnymi potrebami na všetkých úrovniach vzdelávacieho systému; |
| --- | --- |

10.

presadzovali úspešné inkluzívne vzdelávacie prístupy vo vzťahu k všetkým žiakom vrátane tých so špeciálnymi potrebami tak, že zo škôl vytvoria učiace sa komunity, v ktorých sa pestuje zmysel pre začlenenie a vzájomnú podporu a v ktorých sa uznáva nadanie všetkých žiakov; monitorovali vplyv týchto prístupov, najmä v záujme zvýšenia miery prístupu k vzdelávaniu a jeho ukončenia u žiakov so špeciálnymi potrebami na všetkých úrovniach vzdelávacieho systému;

v súvislosti s odborným vzdelávaním a prípravou:

| 1. | posilnili nadobúdanie kľúčových kompetencií prostredníctvom sústav a programov odbornej prípravy a venovali väčšiu pozornosť potrebám znevýhodnených študentov; |
| --- | --- |

1.

posilnili nadobúdanie kľúčových kompetencií prostredníctvom sústav a programov odbornej prípravy a venovali väčšiu pozornosť potrebám znevýhodnených študentov;

| 2. | ďalej rozvíjali poskytovanie OVP, ktorá študentom umožní zvoliť si vlastné prispôsobené sústavy; |
| --- | --- |

2.

ďalej rozvíjali poskytovanie OVP, ktorá študentom umožní zvoliť si vlastné prispôsobené sústavy;

| 3. | usilovali sa zabezpečiť, aby sa systémy OVP riadne začlenili do všeobecných systémov vzdelávania a odbornej prípravy, a to vrátane flexibilných sústav, ktoré študentom umožnia prechod z jedného sektora do druhého a do zamestnania; |
| --- | --- |

3.

usilovali sa zabezpečiť, aby sa systémy OVP riadne začlenili do všeobecných systémov vzdelávania a odbornej prípravy, a to vrátane flexibilných sústav, ktoré študentom umožnia prechod z jedného sektora do druhého a do zamestnania;

| 4. | posilňovali činnosti usmerňovania a poradenstva a relevantnú odbornú prípravu učiteľov s cieľom podporiť študentov pri výbere kariéry a prechode v rámci systému vzdelávania alebo zo vzdelávania do zamestnania. Má to osobitný význam pre úspešnú integráciu na trhu práce a pre začlenenie študentov so špeciálnymi potrebami; |
| --- | --- |

4.

posilňovali činnosti usmerňovania a poradenstva a relevantnú odbornú prípravu učiteľov s cieľom podporiť študentov pri výbere kariéry a prechode v rámci systému vzdelávania alebo zo vzdelávania do zamestnania. Má to osobitný význam pre úspešnú integráciu na trhu práce a pre začlenenie študentov so špeciálnymi potrebami;

v súvislosti s vysokoškolským vzdelávaním:

| 1. | podporovali rozšírený prístup, a to napríklad posilňovaním programov finančnej podpory pre študentov a prostredníctvom flexibilných a diverzifikovaných vzdelávacích dráh; |
| --- | --- |

1.

podporovali rozšírený prístup, a to napríklad posilňovaním programov finančnej podpory pre študentov a prostredníctvom flexibilných a diverzifikovaných vzdelávacích dráh;

| 2. | vypracovali politiky zamerané na zvýšenie podielu absolventov vysokoškolského štúdia, a to aj prostredníctvom posilnenia prispôsobenej podpory, poradenstva a mentorstva pre študentov; |
| --- | --- |

2.

vypracovali politiky zamerané na zvýšenie podielu absolventov vysokoškolského štúdia, a to aj prostredníctvom posilnenia prispôsobenej podpory, poradenstva a mentorstva pre študentov;

| 3. | ďalej odstraňovali prekážky, rozširovali možnosti a zvyšovali kvalitu vzdelávacej mobility, okrem iného poskytovaním primeraných stimulov pre mobilitu študentov zo znevýhodneného prostredia; |
| --- | --- |

3.

ďalej odstraňovali prekážky, rozširovali možnosti a zvyšovali kvalitu vzdelávacej mobility, okrem iného poskytovaním primeraných stimulov pre mobilitu študentov zo znevýhodneného prostredia;

| 4. | podporovali osobitné programy pre dospelých študentov a iných netradičných študentov; |
| --- | --- |

4.

podporovali osobitné programy pre dospelých študentov a iných netradičných študentov;

v súvislosti so vzdelávaním dospelých:

| 1. | posilňovali politiky, ktoré nízkokvalifikovaným, nezamestnaným dospelým a prípadne občanom z migračného prostredia umožnia získať kvalifikáciu alebo zvýšiť úroveň ich zručností („o jeden krok vyššie“), a rozširovali možnosti „druhej šance“ vo vzdelávaní mladých dospelých; |
| --- | --- |

1.

posilňovali politiky, ktoré nízkokvalifikovaným, nezamestnaným dospelým a prípadne občanom z migračného prostredia umožnia získať kvalifikáciu alebo zvýšiť úroveň ich zručností („o jeden krok vyššie“), a rozširovali možnosti „druhej šance“ vo vzdelávaní mladých dospelých;

| 2. | podporovali opatrenia na zabezpečenie toho, aby mali všetci prístup k základným zručnostiam a kľúčovým kompetenciám, ktoré sú potrebné pre život a učenie sa v znalostnej spoločnosti, t j. predovšetkým gramotnosť a zručnosti IKT; |
| --- | --- |

2.

podporovali opatrenia na zabezpečenie toho, aby mali všetci prístup k základným zručnostiam a kľúčovým kompetenciám, ktoré sú potrebné pre život a učenie sa v znalostnej spoločnosti, t j. predovšetkým gramotnosť a zručnosti IKT;

a vo všeobecnosti posilňovali sociálny rozmer systémov vzdelávania a odbornej prípravy prostredníctvom:

| 1. | zvýšenia priepustnosti vzdelávacích sústav a odstránenia prekážok účasti a mobility v rámci systémov vzdelávania a odbornej prípravy a medzi nimi, |
| --- | --- |

1.

zvýšenia priepustnosti vzdelávacích sústav a odstránenia prekážok účasti a mobility v rámci systémov vzdelávania a odbornej prípravy a medzi nimi,

| 2. | budovania úzkeho prepojenia medzi svetom vzdelávania a svetom práce a spoločnosťou všeobecne s cieľom posilňovať zamestnateľnosť a aktívne občianstvo; |
| --- | --- |

2.

budovania úzkeho prepojenia medzi svetom vzdelávania a svetom práce a spoločnosťou všeobecne s cieľom posilňovať zamestnateľnosť a aktívne občianstvo;

| 3. | zavedenia systémov potvrdzovania a uznávania predchádzajúceho štúdia vrátane informálneho učenia a neformálneho vzdelávania a intenzívnejšieho využívania celoživotného poradenstva pre znevýhodnených a nízkokvalifikovaných študentov; |
| --- | --- |

3.

zavedenia systémov potvrdzovania a uznávania predchádzajúceho štúdia vrátane informálneho učenia a neformálneho vzdelávania a intenzívnejšieho využívania celoživotného poradenstva pre znevýhodnených a nízkokvalifikovaných študentov;

| 4. | zhodnotenia vplyvu a účinnosti opatrení finančnej podpory, ktoré sa zameriavajú na znevýhodnených študentov, ako aj účinkov, ktoré na nich má štruktúra vzdelávacích systémov a sústav; |
| --- | --- |

4.

zhodnotenia vplyvu a účinnosti opatrení finančnej podpory, ktoré sa zameriavajú na znevýhodnených študentov, ako aj účinkov, ktoré na nich má štruktúra vzdelávacích systémov a sústav;

| 5. | zváženia možnosti zberu údajov o výsledkoch, miere predčasného ukončenia štúdia a sociálno-ekonomickom prostredí študentov, predovšetkým v rámci odborného vzdelávania a prípravy, vysokoškolského vzdelávania a vzdelávania dospelých; |
| --- | --- |

5.

zváženia možnosti zberu údajov o výsledkoch, miere predčasného ukončenia štúdia a sociálno-ekonomickom prostredí študentov, predovšetkým v rámci odborného vzdelávania a prípravy, vysokoškolského vzdelávania a vzdelávania dospelých;

| 6. | zváženia možnosti stanovenia kvantifikovaných cieľov v oblasti sociálneho začlenenia prostredníctvom vzdelávania, ktoré budú zohľadňovať situáciu každého členského štátu; |
| --- | --- |

6.

zváženia možnosti stanovenia kvantifikovaných cieľov v oblasti sociálneho začlenenia prostredníctvom vzdelávania, ktoré budú zohľadňovať situáciu každého členského štátu;

| 7. | zváženia možnosti vývoja integrovaného prístupu k týmto cieľom v koordinácii s ostatnými politikami; |
| --- | --- |

7.

zváženia možnosti vývoja integrovaného prístupu k týmto cieľom v koordinácii s ostatnými politikami;

| 8. | vyčlenenia primeraných zdrojov na potreby znevýhodnených žiakov a škôl a prípadne rozšírenia využívania Európskeho sociálneho fondu a Európskeho fondu regionálneho rozvoja na znižovanie sociálneho vylúčenia vzdelávaním. |
| --- | --- |

8.

vyčlenenia primeraných zdrojov na potreby znevýhodnených žiakov a škôl a prípadne rozšírenia využívania Európskeho sociálneho fondu a Európskeho fondu regionálneho rozvoja na znižovanie sociálneho vylúčenia vzdelávaním.

NA ZÁKLADE TOHO VYZÝVA ČLENSKÉ ŠTÁTY A KOMISIU, ABY:

| 1. | naďalej spolupracovali na strategickej priorite, ktorou je presadzovanie spravodlivosti, sociálnej súdržnosti a aktívneho občianstva, aktívnym využívaním otvorenej metódy koordinácie v kontexte strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave („ET 2020“) a realizáciou sociálneho rozmeru bolonského a kodanského procesu a prijímaním opatrení v súlade so závermi Rady z roku 2008 o vzdelávaní dospelých; |
| --- | --- |

1.

naďalej spolupracovali na strategickej priorite, ktorou je presadzovanie spravodlivosti, sociálnej súdržnosti a aktívneho občianstva, aktívnym využívaním otvorenej metódy koordinácie v kontexte strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave („ET 2020“) a realizáciou sociálneho rozmeru bolonského a kodanského procesu a prijímaním opatrení v súlade so závermi Rady z roku 2008 o vzdelávaní dospelých;

| 2. | sa usilovali aktívne využívať všetky vetvy programu celoživotného vzdelávania a prípadne Európsky sociálny fond, Európsky fond regionálneho rozvoja a program PROGRESS s cieľom posilniť sociálne začlenenie prostredníctvom vzdelávania a odbornej prípravy a naďalej sa dôrazne zameriavali na tento rozmer v návrhoch ďalšej generácie programov; |
| --- | --- |

2.

sa usilovali aktívne využívať všetky vetvy programu celoživotného vzdelávania a prípadne Európsky sociálny fond, Európsky fond regionálneho rozvoja a program PROGRESS s cieľom posilniť sociálne začlenenie prostredníctvom vzdelávania a odbornej prípravy a naďalej sa dôrazne zameriavali na tento rozmer v návrhoch ďalšej generácie programov;

| 3. | presadzovali a podporovali väčšiu účasť študentov zo znevýhodneného prostredia alebo študentov so špeciálnymi potrebami v programoch medzinárodnej mobility, partnerstvách a projektoch, a to hlavne v tých, ktoré sú vytvorené v rámci Programu celoživotného vzdelávania; |
| --- | --- |

3.

presadzovali a podporovali väčšiu účasť študentov zo znevýhodneného prostredia alebo študentov so špeciálnymi potrebami v programoch medzinárodnej mobility, partnerstvách a projektoch, a to hlavne v tých, ktoré sú vytvorené v rámci Programu celoživotného vzdelávania;

| 4. | podporovali komparatívny výskum účinnosti politík na zvýšenie spravodlivosti vo vzdelávaní a odbornej príprave, rozširovali vedomostnú základňu v spolupráci s ostatnými medzinárodnými organizáciami a zabezpečovali rozsiahle šírenie výsledkov výskumu; |
| --- | --- |

4.

podporovali komparatívny výskum účinnosti politík na zvýšenie spravodlivosti vo vzdelávaní a odbornej príprave, rozširovali vedomostnú základňu v spolupráci s ostatnými medzinárodnými organizáciami a zabezpečovali rozsiahle šírenie výsledkov výskumu;

| 5. | podporovali úlohu vzdelávania a odbornej prípravy ako kľúčových nástrojov na dosiahnutie cieľov sociálneho začlenenia a procesu sociálnej ochrany. |
| --- | --- |

5.

podporovali úlohu vzdelávania a odbornej prípravy ako kľúčových nástrojov na dosiahnutie cieľov sociálneho začlenenia a procesu sociálnej ochrany.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 298, 8.12.2006, s. 3.

(2)  Ú. v. EÚ L 394, 30.12.2006, s. 10.

(3)  Ú. v. EÚ C 290, 4.12.2007, s. 1.

(4)  Dokument 16096/1/07 REV 1.

(5)  Ú. v. EÚ C 140, 6.6.2008, s. 10.

(6)  Ú. v. EÚ L 298, 7.11.2008, s. 20.

(7)  Ú. v. EÚ C 18, 24.1.2009, s. 6.

(8)  Ú. v. EÚ C 319, 13.12.2008, s. 20.

(9)  Ú. v. EÚ C 301, 11.12.2009, s. 5.

(10)  Ú. v. EÚ C 311, 19.12.2009, s. 1.

(11)  Ú. v. EÚ C 119, 28.5.2009, s. 2.

(12)  Porovnaj poznámku pod čiarou 6.

(13)  Na účely tohto textu zahŕňa pojem „znevýhodnené prostredie“ podľa potreby aj študentov so špeciálnymi vzdelávacími potrebami.

---

| 26.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 135/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 135/8

---

Závery Rady z 11. mája 2010 o kompetenciách podporujúcich celoživotné vzdelávanie a iniciatívu „nové zručnosti pre nové pracovné miesta“

2010/C 135/03

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

PRIPOMÍNAJÚC:

| 1. | odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 18. decembra 2006 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie (1), ktorým sa má zabezpečiť, aby počiatočné vzdelávanie a odborná príprava ponúkali mladým ľuďom prostriedok na rozvoj kľúčových kompetencií v takej miere, ktorá bude predstavovať základ pre ďalšie vzdelávanie a pracovný život a ktorou sa dospelým umožní rozvíjať a aktualizovať ich kľúčové kompetencie počas celého života; |
| --- | --- |

1.

odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 18. decembra 2006 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie (1), ktorým sa má zabezpečiť, aby počiatočné vzdelávanie a odborná príprava ponúkali mladým ľuďom prostriedok na rozvoj kľúčových kompetencií v takej miere, ktorá bude predstavovať základ pre ďalšie vzdelávanie a pracovný život a ktorou sa dospelým umožní rozvíjať a aktualizovať ich kľúčové kompetencie počas celého života;

| 2. | uznesenie Rady z 15. novembra 2007 o nových zručnostiach pre nové pracovné miesta (2) a závery Rady z 9. marca 2009 o nových zručnostiach pre nové pracovné miesta – predvídaní a zosúlaďovaní potrieb trhu práce a zručností (3), ktoré sa zamerali na prípravu ľudí na nové pracovné miesta v rámci znalostnej spoločnosti a v ktorých sa uznalo, že požiadavky na zručnosti, spôsobilosti a kvalifikáciu značne rastú, a to vo všetkých druhoch a na všetkých úrovniach zamestnaní, a že rastie dopyt zamestnávateľov po prierezových kľúčových kompetenciách; |
| --- | --- |

2.

uznesenie Rady z 15. novembra 2007 o nových zručnostiach pre nové pracovné miesta (2) a závery Rady z 9. marca 2009 o nových zručnostiach pre nové pracovné miesta – predvídaní a zosúlaďovaní potrieb trhu práce a zručností (3), ktoré sa zamerali na prípravu ľudí na nové pracovné miesta v rámci znalostnej spoločnosti a v ktorých sa uznalo, že požiadavky na zručnosti, spôsobilosti a kvalifikáciu značne rastú, a to vo všetkých druhoch a na všetkých úrovniach zamestnaní, a že rastie dopyt zamestnávateľov po prierezových kľúčových kompetenciách;

| 3. | odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 23. apríla 2008 o vytvorení európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie (4), v ktorom sa nabáda k tomu, aby sa dôraz, ktorý sa tradične kládol na „vstupy vzdelávania“ – akými sú napríklad dĺžka vzdelávacej skúsenosti alebo druh inštitúcie – presunul na prístup založený na „výsledkoch vzdelávania“ – t. j. čo študujúci vie, čomu rozumie a čo je schopný robiť; |
| --- | --- |

3.

odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 23. apríla 2008 o vytvorení európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie (4), v ktorom sa nabáda k tomu, aby sa dôraz, ktorý sa tradične kládol na „vstupy vzdelávania“ – akými sú napríklad dĺžka vzdelávacej skúsenosti alebo druh inštitúcie – presunul na prístup založený na „výsledkoch vzdelávania“ – t. j. čo študujúci vie, čomu rozumie a čo je schopný robiť;

| 4. | závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, z 22. mája 2008 o podpore tvorivosti a inovácie prostredníctvom vzdelávania a odbornej prípravy (5), v ktorých sa zdôraznil význam rámca pre kľúčové kompetencie na posilnenie tvorivosti a inovácie a ktorý mal za následok vypracovanie Manifestu tvorivosti a inovácie v Európe predloženého veľvyslancami Európskeho roka tvorivosti a inovácie 2009; |
| --- | --- |

4.

závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, z 22. mája 2008 o podpore tvorivosti a inovácie prostredníctvom vzdelávania a odbornej prípravy (5), v ktorých sa zdôraznil význam rámca pre kľúčové kompetencie na posilnenie tvorivosti a inovácie a ktorý mal za následok vypracovanie Manifestu tvorivosti a inovácie v Európe predloženého veľvyslancami Európskeho roka tvorivosti a inovácie 2009;

| 5. | závery Rady z 22. mája 2008 o vzdelávaní dospelých (6), v ktorých sa zdôraznil význam vzdelávania dospelých ako kľúčovej zložky celoživotného vzdelávania; |
| --- | --- |

5.

závery Rady z 22. mája 2008 o vzdelávaní dospelých (6), v ktorých sa zdôraznil význam vzdelávania dospelých ako kľúčovej zložky celoživotného vzdelávania;

| 6. | závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, z 21. novembra 2008 o príprave mladých ľudí na 21. storočie (7), v ktorých sa zdôraznilo, že ucelený prístup k rozvoju kompetencií založený na európskom referenčnom rámci pre kľúčové kompetencie pre celoživotné vzdelávanie znamená, že je potrebné vynaložiť väčšie úsilie na zvýšenie gramotnosti v čítaní a zlepšenie iných základných zručností; |
| --- | --- |

6.

závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, z 21. novembra 2008 o príprave mladých ľudí na 21. storočie (7), v ktorých sa zdôraznilo, že ucelený prístup k rozvoju kompetencií založený na európskom referenčnom rámci pre kľúčové kompetencie pre celoživotné vzdelávanie znamená, že je potrebné vynaložiť väčšie úsilie na zvýšenie gramotnosti v čítaní a zlepšenie iných základných zručností;

| 7. | závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, z 21. novembra 2008 o budúcich prioritách posilnenej európskej spolupráce v odbornom vzdelávaní a príprave (OVP) (8), v ktorých sa podčiarkla skutočnosť, že zlepšenie tvorivosti a inovácie je z hľadiska OVP mimoriadne dôležité a že na jeho dosiahnutie by sa malo aktívne podporovať získavanie kľúčových kompetencií pre celoživotné vzdelávanie. Cieľom záverov bolo aj zlepšenie prepojenia OVP a trhu práce venovaním pozornosti pracovným miestam a zručnostiam; |
| --- | --- |

7.

závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, z 21. novembra 2008 o budúcich prioritách posilnenej európskej spolupráce v odbornom vzdelávaní a príprave (OVP) (8), v ktorých sa podčiarkla skutočnosť, že zlepšenie tvorivosti a inovácie je z hľadiska OVP mimoriadne dôležité a že na jeho dosiahnutie by sa malo aktívne podporovať získavanie kľúčových kompetencií pre celoživotné vzdelávanie. Cieľom záverov bolo aj zlepšenie prepojenia OVP a trhu práce venovaním pozornosti pracovným miestam a zručnostiam;

| 8. | závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, z 12. mája 2009 o zlepšení partnerstiev medzi inštitúciami vzdelávania a odbornej prípravy a sociálnymi partnermi, najmä zamestnávateľmi, v kontexte celoživotného vzdelávania (9), v ktorých sa odporúčalo, aby sa v rámci inštitúcií vzdelávania a odbornej prípravy na všetkých úrovniach venovala dostatočná pozornosť získavaniu prierezových kľúčových kompetencií, ktoré sú užitočné pre profesijný život; |
| --- | --- |

8.

závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, z 12. mája 2009 o zlepšení partnerstiev medzi inštitúciami vzdelávania a odbornej prípravy a sociálnymi partnermi, najmä zamestnávateľmi, v kontexte celoživotného vzdelávania (9), v ktorých sa odporúčalo, aby sa v rámci inštitúcií vzdelávania a odbornej prípravy na všetkých úrovniach venovala dostatočná pozornosť získavaniu prierezových kľúčových kompetencií, ktoré sú užitočné pre profesijný život;

| 9. | závery Rady z 26. novembra 2009 o profesijnom rozvoji učiteľov a vedenia škôl (10), v ktorých sa uznalo, že požiadavky kladené na učiteľské povolanie spôsobujú, že je potrebné, aby sa zaujali nové prístupy a aby učitelia prevzali väčšiu zodpovednosť za aktualizáciu a rozvoj vlastných znalostí a zručností; |
| --- | --- |

9.

závery Rady z 26. novembra 2009 o profesijnom rozvoji učiteľov a vedenia škôl (10), v ktorých sa uznalo, že požiadavky kladené na učiteľské povolanie spôsobujú, že je potrebné, aby sa zaujali nové prístupy a aby učitelia prevzali väčšiu zodpovednosť za aktualizáciu a rozvoj vlastných znalostí a zručností;

| 10. | závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady 26. novembra 2009, o posilnení úlohy vzdelávania v plne funkčnom vedomostnom trojuholníku (11), v ktorých sa inštitúcie vzdelávania a odbornej prípravy vyzývajú, aby na všetkých úrovniach vzdelávania zabezpečili začleňovanie a podnecovanie tvorivosti, inovácie a podnikavosti do učebných plánov, ako aj vyučovacích a skúšobných metód, |
| --- | --- |

10.

závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady 26. novembra 2009, o posilnení úlohy vzdelávania v plne funkčnom vedomostnom trojuholníku (11), v ktorých sa inštitúcie vzdelávania a odbornej prípravy vyzývajú, aby na všetkých úrovniach vzdelávania zabezpečili začleňovanie a podnecovanie tvorivosti, inovácie a podnikavosti do učebných plánov, ako aj vyučovacích a skúšobných metód,

A PRIPOMÍNAJÚC NAJMÄ:

závery Rady z 12. mája 2009 o strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave („ET 2020“) (12), v ktorých sa poskytujú prostriedky na riešenie výziev spojených s plným uplatňovaním kľúčových kompetencií a na zlepšenie otvorenosti a relevantnosti vzdelávania a odbornej prípravy okrem iného prostredníctvom vymedzenia prioritných pracovných oblastí pre pracovný cyklus v rokoch 2009 – 2011, prípadným vypracovaním porovnania údajov z oblasti zamestnateľnosti a úpravou uceleného rámca ukazovateľov so zvláštnym dôrazom na oblasti tvorivosti, inovácie a podnikania,

UVEDOMUJÚC SI TIETO VÝZVY:

| 1. | Súčasná hospodárska kríza, spolu s rýchlymi sociálnymi, technologickými a demografickými zmenami, zdôrazňuje, že je zásadne dôležité zabezpečiť, aby všetky osoby, a najmä mladí ľudia, získali prostredníctvom vysokokvalitného celoživotného vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj zvýšenou mobilitou silný súbor kompetencií. |
| --- | --- |

1.

Súčasná hospodárska kríza, spolu s rýchlymi sociálnymi, technologickými a demografickými zmenami, zdôrazňuje, že je zásadne dôležité zabezpečiť, aby všetky osoby, a najmä mladí ľudia, získali prostredníctvom vysokokvalitného celoživotného vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj zvýšenou mobilitou silný súbor kompetencií.

| 2. | Získanie a ďalší rozvoj kompetencií má kľúčový význam pre zlepšenie vyhliadok na získanie zamestnania a prispieva k osobnému naplneniu, sociálnemu začleneniu a aktívnemu občianstvu, pretože signalizuje schopnosť jednotlivca konať samostatne v komplexných, meniacich sa a nepredvídateľných situáciách. Ako je uvedené v odporúčaní o kľúčových kompetenciách, takáto osoba je schopná kombinovať vedomosti, zručnosti a postoje a uplatňovať a využívať poznatky získané učením v minulosti (formálnym, neformálnym alebo informálnym) v nových situáciách. |
| --- | --- |

2.

Získanie a ďalší rozvoj kompetencií má kľúčový význam pre zlepšenie vyhliadok na získanie zamestnania a prispieva k osobnému naplneniu, sociálnemu začleneniu a aktívnemu občianstvu, pretože signalizuje schopnosť jednotlivca konať samostatne v komplexných, meniacich sa a nepredvídateľných situáciách. Ako je uvedené v odporúčaní o kľúčových kompetenciách, takáto osoba je schopná kombinovať vedomosti, zručnosti a postoje a uplatňovať a využívať poznatky získané učením v minulosti (formálnym, neformálnym alebo informálnym) v nových situáciách.

| 3. | V spoločnej správe Rady a Komisie o pokroku vo vykonávaní pracovného programu „Vzdelávanie a odborná príprava 2010“ sa uznáva, že:






  — | mnoho krajín uskutočňuje reformu učebných plánov práve na základe rámca kľúčových kompetencií, a to najmä v oblasti školstva, ale aby každý občan mal prístup k vysokokvalitnému celoživotnému vzdelávaniu musia sa inovačné prístupy k vyučovaniu a učeniu rozvíjať a uplatňovať na širšom základe, |
| --- | --- | --- |

3.

V spoločnej správe Rady a Komisie o pokroku vo vykonávaní pracovného programu „Vzdelávanie a odborná príprava 2010“ sa uznáva, že:

—

mnoho krajín uskutočňuje reformu učebných plánov práve na základe rámca kľúčových kompetencií, a to najmä v oblasti školstva, ale aby každý občan mal prístup k vysokokvalitnému celoživotnému vzdelávaniu musia sa inovačné prístupy k vyučovaniu a učeniu rozvíjať a uplatňovať na širšom základe,

| — | je nevyhnutné najmä posilniť kompetencie, ktoré sú potrebné na účasť na ďalšom vzdelávaní a na trhu práce, pričom tieto dve oblasti sú často úzko prepojené. Bude si to vyžadovať rozvíjanie prístupu založeného na kľúčových kompetenciách mimo oblasti školstva, v rámci vzdelávania dospelých a v rámci odborného vzdelávania a prípravy (OVP) v spojitosti s kodanským procesom, ako aj zabezpečenie, aby výsledky vysokoškolského vzdelávania väčšej miere zodpovedali potrebám trhu práce. Takisto bude potrebné rozvíjať spôsoby hodnotenia a evidovania prierezových kľúčových kompetencií medzi ktoré podľa vymedzenia patrí naučiť sa učiť, spoločenské a občianske kompetencie, iniciatívnosť a podnikavosť a kultúrne povedomie a vyjadrovanie (13), ktoré majú osobitný význam z hľadiska prístupu k práci a ďalšieho vzdelávania. |
| --- | --- |

—

je nevyhnutné najmä posilniť kompetencie, ktoré sú potrebné na účasť na ďalšom vzdelávaní a na trhu práce, pričom tieto dve oblasti sú často úzko prepojené. Bude si to vyžadovať rozvíjanie prístupu založeného na kľúčových kompetenciách mimo oblasti školstva, v rámci vzdelávania dospelých a v rámci odborného vzdelávania a prípravy (OVP) v spojitosti s kodanským procesom, ako aj zabezpečenie, aby výsledky vysokoškolského vzdelávania väčšej miere zodpovedali potrebám trhu práce. Takisto bude potrebné rozvíjať spôsoby hodnotenia a evidovania prierezových kľúčových kompetencií medzi ktoré podľa vymedzenia patrí naučiť sa učiť, spoločenské a občianske kompetencie, iniciatívnosť a podnikavosť a kultúrne povedomie a vyjadrovanie (13), ktoré majú osobitný význam z hľadiska prístupu k práci a ďalšieho vzdelávania.

| — | Je potrebné vytvoriť „spoločný jazyk“, ktorý by prepojil oblasť vzdelávania/odbornej prípravy a oblasť práce, aby tak občania a zamestnávatelia mohli lepšie sledovať, ako kompetencie a výsledky vzdelávania zodpovedajú úlohám a zamestnaniam. Takýmto spôsobom by sa naďalej uľahčila pracovná a geografická mobilita občanov, |
| --- | --- |

—

Je potrebné vytvoriť „spoločný jazyk“, ktorý by prepojil oblasť vzdelávania/odbornej prípravy a oblasť práce, aby tak občania a zamestnávatelia mohli lepšie sledovať, ako kompetencie a výsledky vzdelávania zodpovedajú úlohám a zamestnaniam. Takýmto spôsobom by sa naďalej uľahčila pracovná a geografická mobilita občanov,

| — | s cieľom posilniť kompetencie občanov, a tým ich lepšie pripraviť na budúcnosť je tiež potrebné, aby systémy vzdelávania a odbornej prípravy boli otvorenejšie a viac sa prispôsobovali potrebám okolitého sveta, |
| --- | --- |

—

s cieľom posilniť kompetencie občanov, a tým ich lepšie pripraviť na budúcnosť je tiež potrebné, aby systémy vzdelávania a odbornej prípravy boli otvorenejšie a viac sa prispôsobovali potrebám okolitého sveta,

ZDÔRAZŇUJÚC, ŽE:

| — | uvedené výzvy si vyžadujú opatrenia na európskej, ako aj vnútroštátnej úrovni, a to ako súčasť prioritných pracovných oblastí osobitne plánovaných pre prvý pracovný cyklus ET 2020 v rokoch 2009 – 2011. Prístup založený na kľúčových kompetenciách je potrebné plne uplatňovať v oblasti školstva, najmä na podporu nadobúdania kľúčových kompetencií a kvalitných výsledkov vzdelávania u osôb, ktorým hrozia študijné neúspechy a sociálne vylúčenie. Je potrebné, aby sa metódy vyučovania a hodnotenia vyvíjali, a v súlade s prístupom založeným na kompetenciách je potrebné podporovať počiatočný a priebežný profesijný rozvoj všetkých učiteľov, školiteľov a vedenia škôl, |
| --- | --- |

—

uvedené výzvy si vyžadujú opatrenia na európskej, ako aj vnútroštátnej úrovni, a to ako súčasť prioritných pracovných oblastí osobitne plánovaných pre prvý pracovný cyklus ET 2020 v rokoch 2009 – 2011. Prístup založený na kľúčových kompetenciách je potrebné plne uplatňovať v oblasti školstva, najmä na podporu nadobúdania kľúčových kompetencií a kvalitných výsledkov vzdelávania u osôb, ktorým hrozia študijné neúspechy a sociálne vylúčenie. Je potrebné, aby sa metódy vyučovania a hodnotenia vyvíjali, a v súlade s prístupom založeným na kompetenciách je potrebné podporovať počiatočný a priebežný profesijný rozvoj všetkých učiteľov, školiteľov a vedenia škôl,

| — | v súčasnosti je však tiež potrebné objasniť a zvážiť rozvoj prepojenia medzi rôznymi existujúcimi európskymi iniciatívami zameranými na posilnenie kompetencií občanov i na zabezpečenie intenzívnejšieho zamerania sa na výsledky vzdelávania, ako aj zabezpečiť jednotný prístup v tejto oblasti. Malo by sa to zakladať na pokroku dosiahnutom v uplatňovaní odporúčania o kľúčových kompetenciách a zároveň európskeho kvalifikačného rámca (EQF), pričom by bolo potrebné dať ich do súvisu s nadobúdaním kompetencií a výsledkami vzdelávania za všetkých relevantných okolností a na všetkých úrovniach. Okrem toho by sa to malo zamerať na systematické zlepšovanie a posilňovanie nadobúdania kompetencií v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj v pracovnej oblasti, |
| --- | --- |

—

v súčasnosti je však tiež potrebné objasniť a zvážiť rozvoj prepojenia medzi rôznymi existujúcimi európskymi iniciatívami zameranými na posilnenie kompetencií občanov i na zabezpečenie intenzívnejšieho zamerania sa na výsledky vzdelávania, ako aj zabezpečiť jednotný prístup v tejto oblasti. Malo by sa to zakladať na pokroku dosiahnutom v uplatňovaní odporúčania o kľúčových kompetenciách a zároveň európskeho kvalifikačného rámca (EQF), pričom by bolo potrebné dať ich do súvisu s nadobúdaním kompetencií a výsledkami vzdelávania za všetkých relevantných okolností a na všetkých úrovniach. Okrem toho by sa to malo zamerať na systematické zlepšovanie a posilňovanie nadobúdania kompetencií v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj v pracovnej oblasti,

PRETO ZDÔRAZŇUJE VÝZNAM OPATRENÍ V TÝCHTO OBLASTIACH:

| — | Je potrebné vynaložiť úsilie, aby sa preukázal význam kľúčových kompetencií na všetkých úrovniach vzdelávania a odbornej prípravy a vo všetkých etapách a situáciách života. Okrem podpory uplatňovania kľúčových kompetencií v oblastiach určených v odporúčaní z roku 2006 by sa mala venovať pozornosť aj tomu, aby sa toto odporúčanie čo najlepšie využilo na podporu celoživotného vzdelávania po ukončení povinnej školskej dochádzky. |
| --- | --- |

—

Je potrebné vynaložiť úsilie, aby sa preukázal význam kľúčových kompetencií na všetkých úrovniach vzdelávania a odbornej prípravy a vo všetkých etapách a situáciách života. Okrem podpory uplatňovania kľúčových kompetencií v oblastiach určených v odporúčaní z roku 2006 by sa mala venovať pozornosť aj tomu, aby sa toto odporúčanie čo najlepšie využilo na podporu celoživotného vzdelávania po ukončení povinnej školskej dochádzky.

| — | V oblasti odborného vzdelávania a prípravy, ako aj vzdelávania dospelých by sa malo intenzívnejšie podporovať nadobúdanie, aktualizácia a ďalší rozvoj kľúčových kompetencií v ich plnom rozsahu. |
| --- | --- |

—

V oblasti odborného vzdelávania a prípravy, ako aj vzdelávania dospelých by sa malo intenzívnejšie podporovať nadobúdanie, aktualizácia a ďalší rozvoj kľúčových kompetencií v ich plnom rozsahu.

| — | S cieľom vybaviť študentov kompetenciami vyžadovanými na trhu práce, ako aj kompetenciami potrebnými pre ďalšie vzdelávacie a výskumné činnosti by prioritou v rámci vysokoškolského vzdelávania mala byť aj aktualizácia, nadobúdanie a ďalší rozvoj kľúčových kompetencií. Obzvlášť dôležité je, aby inštitúcie vysokoškolského vzdelávania poskytovali študentom príležitosti na rozvoj ich schopnosti komunikovať podľa potreby v cudzích jazykoch, ako aj silný súbor prierezových kľúčových kompetencií , keďže tie sú nevyhnutné pre nadobúdanie iných zručností, prispôsobovanie sa rôznym pracovným prostrediam a aktívnu účasť na občianskom živote. |
| --- | --- |

—

S cieľom vybaviť študentov kompetenciami vyžadovanými na trhu práce, ako aj kompetenciami potrebnými pre ďalšie vzdelávacie a výskumné činnosti by prioritou v rámci vysokoškolského vzdelávania mala byť aj aktualizácia, nadobúdanie a ďalší rozvoj kľúčových kompetencií. Obzvlášť dôležité je, aby inštitúcie vysokoškolského vzdelávania poskytovali študentom príležitosti na rozvoj ich schopnosti komunikovať podľa potreby v cudzích jazykoch, ako aj silný súbor prierezových kľúčových kompetencií , keďže tie sú nevyhnutné pre nadobúdanie iných zručností, prispôsobovanie sa rôznym pracovným prostrediam a aktívnu účasť na občianskom živote.

| — | Zostavenie učebných plánov, vyučovanie, hodnotenie a prostredie pre vzdelávanie by sa mali dôsledne zakladať na výsledkoch vzdelávania, t.j. na znalostiach, zručnostiach a spôsobilostiach, ktoré majú študenti nadobudnúť. Osobitný dôraz by sa mal klásť na tie prierezové kľúčové kompetencie, ktoré si vyžadujú interdisciplinárne a inovačné metódy. Na dosiahnutie prechodu k prístupu založenému na kompetenciách by sa tiež malo vyvíjať úsilie s cieľom zabezpečiť, aby učitelia, školitelia a vedenie škôl boli schopní prevziať nové úlohy, ktoré z takéhoto prístupu vyplývajú. Tento proces môžu podporiť posilnené partnerstvá medzi inštitúciami vzdelávania a odbornej prípravy a širšou spoločnosťou, predovšetkým svetom práce. |
| --- | --- |

—

Zostavenie učebných plánov, vyučovanie, hodnotenie a prostredie pre vzdelávanie by sa mali dôsledne zakladať na výsledkoch vzdelávania, t.j. na znalostiach, zručnostiach a spôsobilostiach, ktoré majú študenti nadobudnúť. Osobitný dôraz by sa mal klásť na tie prierezové kľúčové kompetencie, ktoré si vyžadujú interdisciplinárne a inovačné metódy. Na dosiahnutie prechodu k prístupu založenému na kompetenciách by sa tiež malo vyvíjať úsilie s cieľom zabezpečiť, aby učitelia, školitelia a vedenie škôl boli schopní prevziať nové úlohy, ktoré z takéhoto prístupu vyplývajú. Tento proces môžu podporiť posilnené partnerstvá medzi inštitúciami vzdelávania a odbornej prípravy a širšou spoločnosťou, predovšetkým svetom práce.

| — | Malo by sa tiež urobiť viac pre náležité zhodnotenie, zaznamenávanie a preukazovanie kompetencií, ktoré občania počas celého svojho života získali vo formálnom, neformálnom a informálnom prostredí na účely zamestnania a prístupu k ďalšiemu vzdelávaniu, ako aj aktívnej účasti na spoločenskom živote. Flexibilné dráhy vzdelávania a odbornej prípravy môžu zlepšiť možnosti občanov získať zamestnanie a uľahčiť identifikácia ich rozvíjajúcich sa kompetencií a potrieb vzhľadom na ďalšie vzdelávanie. Účinnosť nástrojov na identifikáciu a zaznamenávanie kompetencií by sa mohla posilniť, ak by všetky strany zainteresované v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj na trhu práce, mohli prijať štandardizovanú terminológiu a prístup ku klasifikácii. |
| --- | --- |

—

Malo by sa tiež urobiť viac pre náležité zhodnotenie, zaznamenávanie a preukazovanie kompetencií, ktoré občania počas celého svojho života získali vo formálnom, neformálnom a informálnom prostredí na účely zamestnania a prístupu k ďalšiemu vzdelávaniu, ako aj aktívnej účasti na spoločenskom živote. Flexibilné dráhy vzdelávania a odbornej prípravy môžu zlepšiť možnosti občanov získať zamestnanie a uľahčiť identifikácia ich rozvíjajúcich sa kompetencií a potrieb vzhľadom na ďalšie vzdelávanie. Účinnosť nástrojov na identifikáciu a zaznamenávanie kompetencií by sa mohla posilniť, ak by všetky strany zainteresované v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj na trhu práce, mohli prijať štandardizovanú terminológiu a prístup ku klasifikácii.

VYZÝVA ČLENSKÉ ŠTÁTY A KOMISIU, ABY:

| — | podporili výmenu najlepších postupov a iniciatív na vnútroštátnej úrovni v uvedených oblastiach. V súlade s pracovnými oblasťami plánovanými pre prvý pracovný cyklus ET 2020 v rokoch 2009 – 2011 a pri najlepšom využití odbornosti a nepretržitej podpory zo strany strediska Cedefop by to malo zahŕňať lepšie zohľadňovanie prierezových kľúčových spôsobilostí v učebných plánoch, hodnotení a kvalifikáciách; podporu tvorivosti a inovácie prostredníctvom rozvoja osobitných vyučovacích a študijných metód a rozvoj partnerstiev medzi poskytovateľmi vzdelávania a odbornej prípravy, podnikmi a občianskou spoločnosťou, |
| --- | --- |

—

podporili výmenu najlepších postupov a iniciatív na vnútroštátnej úrovni v uvedených oblastiach. V súlade s pracovnými oblasťami plánovanými pre prvý pracovný cyklus ET 2020 v rokoch 2009 – 2011 a pri najlepšom využití odbornosti a nepretržitej podpory zo strany strediska Cedefop by to malo zahŕňať lepšie zohľadňovanie prierezových kľúčových spôsobilostí v učebných plánoch, hodnotení a kvalifikáciách; podporu tvorivosti a inovácie prostredníctvom rozvoja osobitných vyučovacích a študijných metód a rozvoj partnerstiev medzi poskytovateľmi vzdelávania a odbornej prípravy, podnikmi a občianskou spoločnosťou,

| — | podporili počiatočný a priebežný profesijný rozvoj všetkých učiteľov, školiteľov a vedenia škôl v oblasti všeobecného vzdelávania, ako aj odborného vzdelávania a prípravy, aby ich pripravili aj na nové úlohy vyplývajúce z prístupu založeného na kompetenciách, |
| --- | --- |

—

podporili počiatočný a priebežný profesijný rozvoj všetkých učiteľov, školiteľov a vedenia škôl v oblasti všeobecného vzdelávania, ako aj odborného vzdelávania a prípravy, aby ich pripravili aj na nové úlohy vyplývajúce z prístupu založeného na kompetenciách,

| — | iniciovali prácu s cieľom objasniť spôsob, akým sa kľúčové kompetencie môžu nepretržite rozvíjať a prispôsobovať, aby boli pripravené na výzvy, ktorým jednotlivci čelia počas vzdelávania a celého svojho pracovného života, a to prostredníctvom preskúmania a rozvoja – okrem iného aj – posudzovania kľúčových kompetencií na rôznych úrovniach vzdelávania a odbornej prípravy. Zvážiť by sa malo najmä, či by sa malo vytvoriť prepojenie medzi referenčnými úrovňami založenými na výsledkoch vzdelávania, ktoré sa poskytujú vykonávaním európskeho kvalifikačného rámca a rámca kľúčových kompetencií zo strany členských štátov, |
| --- | --- |

—

iniciovali prácu s cieľom objasniť spôsob, akým sa kľúčové kompetencie môžu nepretržite rozvíjať a prispôsobovať, aby boli pripravené na výzvy, ktorým jednotlivci čelia počas vzdelávania a celého svojho pracovného života, a to prostredníctvom preskúmania a rozvoja – okrem iného aj – posudzovania kľúčových kompetencií na rôznych úrovniach vzdelávania a odbornej prípravy. Zvážiť by sa malo najmä, či by sa malo vytvoriť prepojenie medzi referenčnými úrovňami založenými na výsledkoch vzdelávania, ktoré sa poskytujú vykonávaním európskeho kvalifikačného rámca a rámca kľúčových kompetencií zo strany členských štátov,

| — | spolu so sociálnymi partnermi, verejnými službami zamestnanosti a ďalšími zainteresovanými subjektmi pracovali na vytvorení spoločného jazyka alebo štandardizovanej terminológie, ktoré by zahŕňali európske zručnosti, kompetencie a zamestnania (ESCO). Tento spoločný jazyk by sa mal zameriavať na zlepšenie prepojenia medzi kompetenciami nadobudnutými počas vzdelávacích procesov a potrebami jednotlivých druhov zamestnaní a trhu práce, čím by sa premostili svety vzdelávania/odbornej prípravy a práce. Mohol by podporovať vykonávanie EQF a mohol by sa na tomto vykonávaní zakladať, a to uľahčovaním popisu, kategorizácie a klasifikácie poskytovania vzdelávania a odbornej prípravy, individuálnych výsledkov vzdelávania a skúseností, ako aj súvisiacich pracovných príležitostí. Celkovým účelom by bolo umožniť občanom, verejným službám zamestnanosti, kariérovým poradcom, poskytovateľom iného poradenstva a zamestnávateľom lepšie sledovať relevantnosť výsledkov vzdelávania v rámci národných kvalifikácií vo vzťahu k úlohám a zamestnaniam, a využívať spoločný jazyk s cieľom lepšie prispôsobiť zručnosti potrebám pracovného trhu, |
| --- | --- |

—

spolu so sociálnymi partnermi, verejnými službami zamestnanosti a ďalšími zainteresovanými subjektmi pracovali na vytvorení spoločného jazyka alebo štandardizovanej terminológie, ktoré by zahŕňali európske zručnosti, kompetencie a zamestnania (ESCO). Tento spoločný jazyk by sa mal zameriavať na zlepšenie prepojenia medzi kompetenciami nadobudnutými počas vzdelávacích procesov a potrebami jednotlivých druhov zamestnaní a trhu práce, čím by sa premostili svety vzdelávania/odbornej prípravy a práce. Mohol by podporovať vykonávanie EQF a mohol by sa na tomto vykonávaní zakladať, a to uľahčovaním popisu, kategorizácie a klasifikácie poskytovania vzdelávania a odbornej prípravy, individuálnych výsledkov vzdelávania a skúseností, ako aj súvisiacich pracovných príležitostí. Celkovým účelom by bolo umožniť občanom, verejným službám zamestnanosti, kariérovým poradcom, poskytovateľom iného poradenstva a zamestnávateľom lepšie sledovať relevantnosť výsledkov vzdelávania v rámci národných kvalifikácií vo vzťahu k úlohám a zamestnaniam, a využívať spoločný jazyk s cieľom lepšie prispôsobiť zručnosti potrebám pracovného trhu,

| — | v spolupráci so všetkými relevantnými zainteresovanými stranami ďalej rozvíjali a podporovali uznávanie neformálneho a informálneho učenia sa s cieľom umožniť občanom, aby sa mohli zapájať do ďalšieho vzdelávania a na trh práce, |
| --- | --- |

—

v spolupráci so všetkými relevantnými zainteresovanými stranami ďalej rozvíjali a podporovali uznávanie neformálneho a informálneho učenia sa s cieľom umožniť občanom, aby sa mohli zapájať do ďalšieho vzdelávania a na trh práce,

| — | ďalej rozvíjali rámec Europassu v súlade s vykonávaním EQF a s cieľom efektívnejšie evidovať a priorizovať znalosti, zručnosti a kompetencie, ktoré občania nadobudli počas svojho života v rôznych vzdelávacích prostrediach, a to aj prostredníctvom posúdenia možnosti vytvoriť „pas osobných zručností“, ktorý by bol založený na existujúcich prvkoch Europassu, |
| --- | --- |

—

ďalej rozvíjali rámec Europassu v súlade s vykonávaním EQF a s cieľom efektívnejšie evidovať a priorizovať znalosti, zručnosti a kompetencie, ktoré občania nadobudli počas svojho života v rôznych vzdelávacích prostrediach, a to aj prostredníctvom posúdenia možnosti vytvoriť „pas osobných zručností“, ktorý by bol založený na existujúcich prvkoch Europassu,

| — | pokračovali v práci na identifikácii nových znalostí, zručností a kompetencií potrebných na účely práce a vzdelávania, zohľadňujúc pritom dôležitosť systémov kariérového poradenstva, s cieľom podporiť občanov v ich snahách nájsť a vytvárať nové a lepšie pracovné miesta a s cieľom zisťovať rozsah potenciálneho nesúladu v oblasti zručností a analyzovať ho. |
| --- | --- |

—

pokračovali v práci na identifikácii nových znalostí, zručností a kompetencií potrebných na účely práce a vzdelávania, zohľadňujúc pritom dôležitosť systémov kariérového poradenstva, s cieľom podporiť občanov v ich snahách nájsť a vytvárať nové a lepšie pracovné miesta a s cieľom zisťovať rozsah potenciálneho nesúladu v oblasti zručností a analyzovať ho.

VYZÝVA KOMISIU, ABY:

Rade do konca roka 2011 podala správu o postupe, akým by sa program stanovený v týchto záveroch mal ďalej realizovať, a aby spolupracovala s členskými štátmi a zainteresovanými stranami na jeho vykonávaní v súlade s prioritami stanovenými v záveroch Rady z 12. mája 2009 o strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave , ako aj v kontexte stratégie Európy do roku 2020.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 394, 30.12.2006, s. 10.

(2)  Ú. v. EÚ C 290, 4.12.2007, s. 1.

(3)  Dokument 6479/09.

(4)  Ú. v. EÚ C 111, 6.5.2008, s. 1.

(5)  Ú. v. EÚ C 141, 7.6.2008, s. 17.

(6)  Ú. v. EÚ C 140, 6.6.2008, s. 10.

(7)  Ú. v. EÚ C 319, 13.12.2008, s. 20.

(8)  Ú. v. EÚ C 18, 24.1.2009, s. 6.

(9)  Dokument 9876/09.

(10)  Ú. v. EÚ C 302, 12.12.2009, s. 6.

(11)  Ú. v. EÚ C 302, 12.12.2009, s. 3.

(12)  Ú. v. EÚ C 119, 28.5.2009, s. 2.

(13)  Ú. v. EÚ L 394, 30.12.2006, s. 10 a Ú. v. EÚ C 119, 28.5.2009, s. 4.

---

| 26.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 135/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 135/12

---

Závery Rady z 11. mája 2010 o internacionalizácii (1) vysokoškolského vzdelávania

2010/C 135/04

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

KEĎŽE:

| 1. | V Bolonskej deklarácii z 19. júna 1999 sa zaviedol medzivládny proces zameraný na vytvorenie európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania do roku 2010, ktorý Európska únia aktívne podporuje, a ministri zo 46 zúčastnených krajín zodpovední za vysokoškolské vzdelávanie, ktorí sa zišli 28. a 29. apríla 2009 v Leuvene a Louvain-la-Neuve, vyzvali inštitúcie vysokoškolského vzdelávania k tomu, aby svoju činnosť naďalej internacionalizovali. |
| --- | --- |

1.

V Bolonskej deklarácii z 19. júna 1999 sa zaviedol medzivládny proces zameraný na vytvorenie európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania do roku 2010, ktorý Európska únia aktívne podporuje, a ministri zo 46 zúčastnených krajín zodpovední za vysokoškolské vzdelávanie, ktorí sa zišli 28. a 29. apríla 2009 v Leuvene a Louvain-la-Neuve, vyzvali inštitúcie vysokoškolského vzdelávania k tomu, aby svoju činnosť naďalej internacionalizovali.

| 2. | V uznesení Rady z 23. novembra 2007 o modernizácii univerzít pre konkurencieschopnosť Európy v globálnej znalostnej ekonomike (2) sa členské štáty vyzvali, aby podporovali internacionalizáciu inštitúcií vysokoškolského vzdelávania tým, že budú presadzovať zabezpečovanie kvality prostredníctvom nezávislého a partnerského hodnotenia univerzít, zlepšovať mobilitu, podporovať používanie spoločných a dvojitých akademických titulov a uľahčovať uznávanie kvalifikácií a dôb štúdia. |
| --- | --- |

2.

V uznesení Rady z 23. novembra 2007 o modernizácii univerzít pre konkurencieschopnosť Európy v globálnej znalostnej ekonomike (2) sa členské štáty vyzvali, aby podporovali internacionalizáciu inštitúcií vysokoškolského vzdelávania tým, že budú presadzovať zabezpečovanie kvality prostredníctvom nezávislého a partnerského hodnotenia univerzít, zlepšovať mobilitu, podporovať používanie spoločných a dvojitých akademických titulov a uľahčovať uznávanie kvalifikácií a dôb štúdia.

| 3. | Európska únia má dlhú tradíciu spolupráce s tretími krajinami, založenú na súbore politík a nástrojov, v rámci ktorých hrá vysokoškolské vzdelávanie stále významnejšiu úlohu. Dohody o spolupráci s partnermi po celom svete často zahŕňajú podporu infraštruktúry a programy spolupráce vo vysokoškolskom vzdelávaní, ako aj rámce pre politický dialóg v tejto oblasti. Spolupráca v oblasti vysokoškolského vzdelávania má významné miesto aj v rámcoch multilaterálnej spolupráce, ako sú napr. Únia pre Stredozemie, Severná dimenzia alebo Východné partnerstvo. |
| --- | --- |

3.

Európska únia má dlhú tradíciu spolupráce s tretími krajinami, založenú na súbore politík a nástrojov, v rámci ktorých hrá vysokoškolské vzdelávanie stále významnejšiu úlohu. Dohody o spolupráci s partnermi po celom svete často zahŕňajú podporu infraštruktúry a programy spolupráce vo vysokoškolskom vzdelávaní, ako aj rámce pre politický dialóg v tejto oblasti. Spolupráca v oblasti vysokoškolského vzdelávania má významné miesto aj v rámcoch multilaterálnej spolupráce, ako sú napr. Únia pre Stredozemie, Severná dimenzia alebo Východné partnerstvo.

| 4. | Rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1298/2008/ES zo 16. decembra 2008 sa ustanovil akčný program Erasmus Mundus na roky 2009 – 2013 na zvýšenie kvality vysokoškolského vzdelávania a na podporu porozumenia medzi kultúrami prostredníctvom spolupráce s tretími krajinami (3). |
| --- | --- |

4.

Rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1298/2008/ES zo 16. decembra 2008 sa ustanovil akčný program Erasmus Mundus na roky 2009 – 2013 na zvýšenie kvality vysokoškolského vzdelávania a na podporu porozumenia medzi kultúrami prostredníctvom spolupráce s tretími krajinami (3).

| 5. | Program Tempus IV (2007 – 2013) podporuje modernizáciu vysokoškolského vzdelávania v partnerských krajinách východnej Európy, Strednej Ázie, západného Balkánu a stredozemskej oblasti, najmä prostredníctvom projektov spolupráce a partnerstiev medzi univerzitami. Ďalšie programy, ako napr. programy spolupráce s priemyselnými krajinami alebo Edulink, Nyerere a Alfa, sa zameriavajú na činnosti akademickej spolupráce s ďalšími regiónmi sveta. |
| --- | --- |

5.

Program Tempus IV (2007 – 2013) podporuje modernizáciu vysokoškolského vzdelávania v partnerských krajinách východnej Európy, Strednej Ázie, západného Balkánu a stredozemskej oblasti, najmä prostredníctvom projektov spolupráce a partnerstiev medzi univerzitami. Ďalšie programy, ako napr. programy spolupráce s priemyselnými krajinami alebo Edulink, Nyerere a Alfa, sa zameriavajú na činnosti akademickej spolupráce s ďalšími regiónmi sveta.

| 6. | Akcie „Marie Curie“ v rámci 7. rámcového programu v oblasti výskumu a technického rozvoja podporujú excelentnosť a mobilitu v oblasti európskeho výskumu a poskytujú širokú podporu rozvoju dynamických ľudských zdrojov svetovej úrovne v európskom výskumnom systéme, pričom sa zohľadňuje medzinárodný rozmer, ktorý je výskumu vlastný, |
| --- | --- |

6.

Akcie „Marie Curie“ v rámci 7. rámcového programu v oblasti výskumu a technického rozvoja podporujú excelentnosť a mobilitu v oblasti európskeho výskumu a poskytujú širokú podporu rozvoju dynamických ľudských zdrojov svetovej úrovne v európskom výskumnom systéme, pričom sa zohľadňuje medzinárodný rozmer, ktorý je výskumu vlastný,

BERÚC NA VEDOMIE, ŽE:

| 1. | Vysokoškolské vzdelávanie naberá čoraz väčší medzinárodný rozmer, keďže stále viac inštitúcií vysokoškolského vzdelávania prijíma študentov z tretích krajín, vymieňa si študentov, zamestnancov, projekty a vedomosti a zapája sa do medzinárodnej akademickej a výskumnej spolupráce. |
| --- | --- |

1.

Vysokoškolské vzdelávanie naberá čoraz väčší medzinárodný rozmer, keďže stále viac inštitúcií vysokoškolského vzdelávania prijíma študentov z tretích krajín, vymieňa si študentov, zamestnancov, projekty a vedomosti a zapája sa do medzinárodnej akademickej a výskumnej spolupráce.

| 2. | Kvalita európskych inštitúcií vysokoškolského vzdelávania a neporovnateľný rozsah a hĺbka štúdia, ktoré ponúkajú, sú pre medzinárodný akademický svet veľmi príťažlivé, a to ako miesta štúdia i ako partneri pre spoločné vzdelávacie a výskumné aktivity. |
| --- | --- |

2.

Kvalita európskych inštitúcií vysokoškolského vzdelávania a neporovnateľný rozsah a hĺbka štúdia, ktoré ponúkajú, sú pre medzinárodný akademický svet veľmi príťažlivé, a to ako miesta štúdia i ako partneri pre spoločné vzdelávacie a výskumné aktivity.

| 3. | Úspech Európy pri vytváraní nástrojov, ako je spoločný referenčný rámec, ktorý navzájom spája vnútroštátne kvalifikačné systémy a rámce okolo spoločného európskeho referenčného bodu (4), a pri rozvoji spoločného chápania v oblastiach, ako je zabezpečenie kvality (5), navyše vyvoláva rastúci záujem medzi partnermi na celom svete. |
| --- | --- |

3.

Úspech Európy pri vytváraní nástrojov, ako je spoločný referenčný rámec, ktorý navzájom spája vnútroštátne kvalifikačné systémy a rámce okolo spoločného európskeho referenčného bodu (4), a pri rozvoji spoločného chápania v oblastiach, ako je zabezpečenie kvality (5), navyše vyvoláva rastúci záujem medzi partnermi na celom svete.

| 4. | Medzinárodné programy spolupráce a politické dialógy s tretími krajinami v oblasti vysokoškolského vzdelávania umožňujú nielen voľnejší pohyb vedomostí, ale prispievajú i k zvyšovaniu kvality a medzinárodnej reputácie európskeho vysokoškolského vzdelávania, k podnecovaniu výskumu a inovácie, k podpore mobility a medzikultúrneho dialógu, ako aj medzinárodného rozvoja v súlade s cieľmi vonkajšej politiky EÚ, |
| --- | --- |

4.

Medzinárodné programy spolupráce a politické dialógy s tretími krajinami v oblasti vysokoškolského vzdelávania umožňujú nielen voľnejší pohyb vedomostí, ale prispievajú i k zvyšovaniu kvality a medzinárodnej reputácie európskeho vysokoškolského vzdelávania, k podnecovaniu výskumu a inovácie, k podpore mobility a medzikultúrneho dialógu, ako aj medzinárodného rozvoja v súlade s cieľmi vonkajšej politiky EÚ,

PRIPOMÍNAJÚC, ŽE:

Rada prikladá veľký význam podpore mobility v oblasti vysokoškolského vzdelávania, pokiaľ ide o študentov, pedagogických zamestnancov a výskumných pracovníkov. Takáto mobilita je prostriedkom na obohacovanie ľudského kapitálu a posilňovanie zamestnateľnosti vďaka nadobúdaniu a výmene vedomostí, rozvoju jazykových a medzikultúrnych kompetencií a podpore osobných kontaktov. Zvýšenie takéhoto pohybu vedomostí môže navyše rozšíriť kapacitu tvorivosti a inovácie,

SI NAPRIEK TOMU UVEDOMUJE, ŽE:

Celosvetová súťaž o zabezpečenie čoraz väčšieho podielu mobilnej medzinárodnej populácie študentov je stále väčšou výzvou, keďže ostatní svetoví partneri tiež aktívne presadzujú stratégie na podporu otvorenia svojich inštitúcií vysokoškolského vzdelávania širšiemu svetu a na pritiahnutie najväčších talentov.

SÚHLASÍ, ŽE:

| 1. | Medzinárodná spolupráca v oblasti vysokoškolského vzdelávania je dôležitou a vďačnou oblasťou, ktorá si zasluhuje podporu na vnútroštátnej úrovni i úrovni EÚ. Takáto spolupráca prispieva k zlepšovaniu kvality a inovácie vyučovania, učenia sa a výskumu a je prospešná pre vytváranie znalostí. Vysokoškolské vzdelávanie zohráva ústrednú úlohu pri rozvoji jednotlivcov i spoločností, keďže posilňuje sociálny, kultúrny a hospodársky rozvoj a podporuje aktívne občianstvo a etické hodnoty. Spolupráca v oblasti vysokoškolského vzdelávania by preto mala tvoriť neoddeliteľnú súčasť politík vonkajšej spolupráce EÚ a prispôsobovať sa osobitným potrebám, záujmom a stavu rozvoja dotknutých partnerských krajín, pričom by sa osobitne mala zohľadňovať zásada subsidiarity. |
| --- | --- |

1.

Medzinárodná spolupráca v oblasti vysokoškolského vzdelávania je dôležitou a vďačnou oblasťou, ktorá si zasluhuje podporu na vnútroštátnej úrovni i úrovni EÚ. Takáto spolupráca prispieva k zlepšovaniu kvality a inovácie vyučovania, učenia sa a výskumu a je prospešná pre vytváranie znalostí. Vysokoškolské vzdelávanie zohráva ústrednú úlohu pri rozvoji jednotlivcov i spoločností, keďže posilňuje sociálny, kultúrny a hospodársky rozvoj a podporuje aktívne občianstvo a etické hodnoty. Spolupráca v oblasti vysokoškolského vzdelávania by preto mala tvoriť neoddeliteľnú súčasť politík vonkajšej spolupráce EÚ a prispôsobovať sa osobitným potrebám, záujmom a stavu rozvoja dotknutých partnerských krajín, pričom by sa osobitne mala zohľadňovať zásada subsidiarity.

| 2. | Je potrebné podporovať iniciatívy a programy EÚ, ktoré presadzujú spoluprácu v oblasti vysokoškolského vzdelávania s európskym rozmerom a ktoré podporujú inštitúcie vysokoškolského vzdelávania pri práci na spoločných akademických projektoch, pri posilňovaní európskych sietí, a tým pri odstraňovaní prekážok medzi vnútroštátnymi systémami. Podpora spolupráce európskych inštitúcií vysokoškolského vzdelávania s ich globálnymi partnermi zohráva významnú úlohu pri presadzovaní kvality a excelentnosti. Spolupráca tohto druhu napríklad prispela k zriadeniu inovačných kurzov a otvorila cestu zavedeniu nadnárodných spoločných, dvojitých a viacnásobných akademických titulov. Programy akademickej spolupráce EÚ by sa mali organizovať tak, aby vytvárali jasne viditeľné a účinné mechanizmy na dosahovanie výsledkov a aby boli vo svete vnímané na základe ich jasných, konzistentných a presvedčivých odkazov. |
| --- | --- |

2.

Je potrebné podporovať iniciatívy a programy EÚ, ktoré presadzujú spoluprácu v oblasti vysokoškolského vzdelávania s európskym rozmerom a ktoré podporujú inštitúcie vysokoškolského vzdelávania pri práci na spoločných akademických projektoch, pri posilňovaní európskych sietí, a tým pri odstraňovaní prekážok medzi vnútroštátnymi systémami. Podpora spolupráce európskych inštitúcií vysokoškolského vzdelávania s ich globálnymi partnermi zohráva významnú úlohu pri presadzovaní kvality a excelentnosti. Spolupráca tohto druhu napríklad prispela k zriadeniu inovačných kurzov a otvorila cestu zavedeniu nadnárodných spoločných, dvojitých a viacnásobných akademických titulov. Programy akademickej spolupráce EÚ by sa mali organizovať tak, aby vytvárali jasne viditeľné a účinné mechanizmy na dosahovanie výsledkov a aby boli vo svete vnímané na základe ich jasných, konzistentných a presvedčivých odkazov.

| 3. | Pokrok dosiahnutý prostredníctvom celoeurópskeho bolonského procesu, pokiaľ ide o zvýšenie zlučiteľnosti a porovnateľnosti štruktúry akademických titulov, ako aj úspech EÚ pri prijímaní spoločných prístupov a nástrojov, pokiaľ ide o uznávanie kvalifikácií a zabezpečenie kvality, posilnili príťažlivosť vysokoškolského vzdelávania v rámci Únie. Existuje spoločný záujem o podporu tohto vývoja na celom svete a o zohľadnenie rastúceho záujmu, ktorý ukazujú tretie krajiny. Politické fórum o bolonskom procese, ktoré uľahčuje politický dialóg medzi európskym priestorom vysokoškolského vzdelávania a ostatnými časťami sveta, by sa malo privítať ako nástroj výmeny názorov na konkrétne otázky spoločného záujmu. |
| --- | --- |

3.

Pokrok dosiahnutý prostredníctvom celoeurópskeho bolonského procesu, pokiaľ ide o zvýšenie zlučiteľnosti a porovnateľnosti štruktúry akademických titulov, ako aj úspech EÚ pri prijímaní spoločných prístupov a nástrojov, pokiaľ ide o uznávanie kvalifikácií a zabezpečenie kvality, posilnili príťažlivosť vysokoškolského vzdelávania v rámci Únie. Existuje spoločný záujem o podporu tohto vývoja na celom svete a o zohľadnenie rastúceho záujmu, ktorý ukazujú tretie krajiny. Politické fórum o bolonskom procese, ktoré uľahčuje politický dialóg medzi európskym priestorom vysokoškolského vzdelávania a ostatnými časťami sveta, by sa malo privítať ako nástroj výmeny názorov na konkrétne otázky spoločného záujmu.

| 4. | Iniciatívy, ktoré zvyšujú chápanie a transparentnosť európskeho vysokoškolského vzdelávania z pohľadu medzinárodných zainteresovaných subjektov, môžu tiež pomôcť zatraktívniť Európu ako miesto na štúdium. V súčasnosti realizovaná štúdia zameraná na mapovanie rôznorodosti poslaní a výsledkov inštitúcií vysokoškolského vzdelávania a posudzovanie uskutočniteľnosti európskeho nástroja transparentnosti by mala pokračovať s cieľom zvýšiť čitateľnosť a lepšie zviditeľniť konkrétne silné stránky európskeho vysokoškolského vzdelávania. |
| --- | --- |

4.

Iniciatívy, ktoré zvyšujú chápanie a transparentnosť európskeho vysokoškolského vzdelávania z pohľadu medzinárodných zainteresovaných subjektov, môžu tiež pomôcť zatraktívniť Európu ako miesto na štúdium. V súčasnosti realizovaná štúdia zameraná na mapovanie rôznorodosti poslaní a výsledkov inštitúcií vysokoškolského vzdelávania a posudzovanie uskutočniteľnosti európskeho nástroja transparentnosti by mala pokračovať s cieľom zvýšiť čitateľnosť a lepšie zviditeľniť konkrétne silné stránky európskeho vysokoškolského vzdelávania.

| 5. | Čoraz väčší počet tretích krajín sa zaujíma o spoločné politiky a nástroje vyvinuté EÚ na podporu členských štátov pri modernizácií svojich rôznych vzdelávacích systémov, pričom osobitnú pozornosť priťahujú okrem iných európsky systém prenosu a zhromažďovania kreditov (ECTS) a európsky kvalifikačný rámec (EQF). Preto by sa navyše k medzinárodným programom akademickej spolupráce mal viac rozvinúť politický dialóg v oblasti vysokoškolského vzdelávania s niekoľkými svetovými partnermi, ktorí majú záujem, s cieľom podeliť sa o skúsenosti a osvedčené postupy, vybudovať miestne kapacity a využiť pozitívnu spätnú väzbu na zlepšenie politík EÚ. |
| --- | --- |

5.

Čoraz väčší počet tretích krajín sa zaujíma o spoločné politiky a nástroje vyvinuté EÚ na podporu členských štátov pri modernizácií svojich rôznych vzdelávacích systémov, pričom osobitnú pozornosť priťahujú okrem iných európsky systém prenosu a zhromažďovania kreditov (ECTS) a európsky kvalifikačný rámec (EQF). Preto by sa navyše k medzinárodným programom akademickej spolupráce mal viac rozvinúť politický dialóg v oblasti vysokoškolského vzdelávania s niekoľkými svetovými partnermi, ktorí majú záujem, s cieľom podeliť sa o skúsenosti a osvedčené postupy, vybudovať miestne kapacity a využiť pozitívnu spätnú väzbu na zlepšenie politík EÚ.

| 6. | Medzinárodná akademická spolupráca by mala i naďalej byť významným prostriedkom EÚ na podporu modernizačného úsilia svojich partnerov, keďže poskytnutím štruktúrovaných partnerstiev medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania z EÚ a tretích krajín môže EÚ prispieť k budovaniu miestnych kapacít (v rámci inštitúcií vysokoškolského vzdelávania i mimo nich), udržať si kvalifikovaných univerzitných zamestnancov a posilniť medzinárodné akademické výmeny a mobilitu. |
| --- | --- |

6.

Medzinárodná akademická spolupráca by mala i naďalej byť významným prostriedkom EÚ na podporu modernizačného úsilia svojich partnerov, keďže poskytnutím štruktúrovaných partnerstiev medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania z EÚ a tretích krajín môže EÚ prispieť k budovaniu miestnych kapacít (v rámci inštitúcií vysokoškolského vzdelávania i mimo nich), udržať si kvalifikovaných univerzitných zamestnancov a posilniť medzinárodné akademické výmeny a mobilitu.

VYZÝVA PRETO ČLENSKÉ ŠTÁTY, ABY:

v koordinácii s inštitúciami vysokoškolského vzdelávania a pri súčasnom uznaní ich autonómnosti a vnútroštátnych postupov prijali opatrenia s cieľom:

| 1. | podporovať skutočne medzinárodnú kultúru v rámci týchto inštitúcií, napr.:






  a) | podporou spolupráce, vytvárania sietí a vzájomného pôsobenia inštitúcií vysokoškolského vzdelávania, výskumnej obce a podnikateľského sektora na medzinárodnej úrovni v rámci úsilia o plne funkčný vedomostný trojuholník; |
| --- | --- | --- |

1.

podporovať skutočne medzinárodnú kultúru v rámci týchto inštitúcií, napr.:

a)

podporou spolupráce, vytvárania sietí a vzájomného pôsobenia inštitúcií vysokoškolského vzdelávania, výskumnej obce a podnikateľského sektora na medzinárodnej úrovni v rámci úsilia o plne funkčný vedomostný trojuholník;

| b) | posilňovaním a podporou mobility medzinárodných študentov, učiteľov, výskumných pracovníkov a iných zamestnancov; |
| --- | --- |

b)

posilňovaním a podporou mobility medzinárodných študentov, učiteľov, výskumných pracovníkov a iných zamestnancov;

| c) | poskytnutím odbornej prípravy a kompetencií, ktoré sú potrebné pre prácu v otvorenom medzinárodnom prostredí, študentom, učiteľom, výskumným pracovníkom a iným zainteresovaným subjektom v oblasti vysokoškolského vzdelávania; |
| --- | --- |

c)

poskytnutím odbornej prípravy a kompetencií, ktoré sú potrebné pre prácu v otvorenom medzinárodnom prostredí, študentom, učiteľom, výskumným pracovníkom a iným zainteresovaným subjektom v oblasti vysokoškolského vzdelávania;

| d) | náborom zamestnancov s medzinárodnými skúsenosťami, ktorí by mohli povzbudiť domácich študentov a pedagogických pracovníkov na medzinárodnú mobilitu; |
| --- | --- |

d)

náborom zamestnancov s medzinárodnými skúsenosťami, ktorí by mohli povzbudiť domácich študentov a pedagogických pracovníkov na medzinárodnú mobilitu;

| e) | zabezpečením poskytovania vysokokvalitných učebných plánov a uplatňovania vyučovacích metód, ktoré zohľadňujú medzinárodný rozmer; |
| --- | --- |

e)

zabezpečením poskytovania vysokokvalitných učebných plánov a uplatňovania vyučovacích metód, ktoré zohľadňujú medzinárodný rozmer;

| f) | vytvorením inštitucionálneho prostredia, ktoré bude podporovať účasť študentov, pedagogických zamestnancov a výskumných pracovníkov na medzinárodných programoch, spoločných, dvojitých a viacnásobných akademických tituloch a výskumných projektoch; |
| --- | --- |

f)

vytvorením inštitucionálneho prostredia, ktoré bude podporovať účasť študentov, pedagogických zamestnancov a výskumných pracovníkov na medzinárodných programoch, spoločných, dvojitých a viacnásobných akademických tituloch a výskumných projektoch;

| g) | nabádaním inštitúcií vysokoškolského vzdelávania k vývoju medzinárodných stratégií a/alebo zahrnutiu tohto rozmeru do ich plánov rozvoja; |
| --- | --- |

g)

nabádaním inštitúcií vysokoškolského vzdelávania k vývoju medzinárodných stratégií a/alebo zahrnutiu tohto rozmeru do ich plánov rozvoja;

| 2. | zvýšiť medzinárodnú príťažlivosť inštitúcií vysokoškolského vzdelávania, napr.:






  a) | podporovaním akademickej excelentnosti európskych univerzít a zlepšením ich medzinárodnej viditeľnosti ako zaujímavého miesta na štúdium a výskum; |
| --- | --- | --- |

2.

zvýšiť medzinárodnú príťažlivosť inštitúcií vysokoškolského vzdelávania, napr.:

a)

podporovaním akademickej excelentnosti európskych univerzít a zlepšením ich medzinárodnej viditeľnosti ako zaujímavého miesta na štúdium a výskum;

| b) | skvalitnením služieb podporujúcich prijímanie, pobyt a návrat medzinárodných študentov, pedagogických zamestnancov, výskumných pracovníkov a iných zamestnancov; |
| --- | --- |

b)

skvalitnením služieb podporujúcich prijímanie, pobyt a návrat medzinárodných študentov, pedagogických zamestnancov, výskumných pracovníkov a iných zamestnancov;

| c) | účasťou v sieťach medzinárodnej spolupráce, na projektoch a spoločných vzdelávacích a výskumných programoch; |
| --- | --- |

c)

účasťou v sieťach medzinárodnej spolupráce, na projektoch a spoločných vzdelávacích a výskumných programoch;

| d) | podporovaním rozvoja vysokokvalitných spoločných, dvojitých a viacnásobných akademických titulov, ako aj spoločného monitorovania diplomových prác; |
| --- | --- |

d)

podporovaním rozvoja vysokokvalitných spoločných, dvojitých a viacnásobných akademických titulov, ako aj spoločného monitorovania diplomových prác;

| e) | uľahčovaním uznávania kvalifikácií a dôb štúdia v zahraničí pri náležitom zohľadnení mechanizmov zabezpečovania kvality; |
| --- | --- |

e)

uľahčovaním uznávania kvalifikácií a dôb štúdia v zahraničí pri náležitom zohľadnení mechanizmov zabezpečovania kvality;

| 3. | podporiť globálnu dimenziu a povedomie o sociálnej zodpovednosti inštitúcií vysokoškolského vzdelávania, napr.:






  a) | podporovaním nových a inovačných foriem nadnárodnej spolupráce v rámci vysokoškolskej obce; |
| --- | --- | --- |

3.

podporiť globálnu dimenziu a povedomie o sociálnej zodpovednosti inštitúcií vysokoškolského vzdelávania, napr.:

a)

podporovaním nových a inovačných foriem nadnárodnej spolupráce v rámci vysokoškolskej obce;

| b) | posilňovaním a zvyšovaním spravodlivosti v prístupe k vysokoškolskému vzdelávaniu a programom medzinárodnej mobility prostredníctvom poskytovania primeraných stimulov a podpory; |
| --- | --- |

b)

posilňovaním a zvyšovaním spravodlivosti v prístupe k vysokoškolskému vzdelávaniu a programom medzinárodnej mobility prostredníctvom poskytovania primeraných stimulov a podpory;

| c) | vrátením vedomostí spoločnosti na miestnej, národnej i globálnej úrovni, čím sa pomôže naplniť potreby spoločnosti a reagovať na významné sociálne výzvy. |
| --- | --- |

c)

vrátením vedomostí spoločnosti na miestnej, národnej i globálnej úrovni, čím sa pomôže naplniť potreby spoločnosti a reagovať na významné sociálne výzvy.

Z UVEDENÝCH DÔVODOV VYZÝVA KOMISIU, ABY:

| 1. | v spolupráci s členskými štátmi a pri plnom dodržiavaní autonómnosti inštitúcií vysokoškolského vzdelávania vyvinula medzinárodnú stratégiu EÚ pre vysokoškolské vzdelávanie zameranú na zvýšenie súdržnosti a komplementárnosti iniciatív medzinárodnej spolupráce, ktoré existujú na úrovni EÚ i vnútroštátnej úrovni a ktoré budú v rámci vonkajších činností EÚ i naďalej podporovať príťažlivosť európskeho vysokoškolského vzdelávania, výskumu a inovácií, ako aj programy a politiky spolupráce EÚ v tejto oblasti; |
| --- | --- |

1.

v spolupráci s členskými štátmi a pri plnom dodržiavaní autonómnosti inštitúcií vysokoškolského vzdelávania vyvinula medzinárodnú stratégiu EÚ pre vysokoškolské vzdelávanie zameranú na zvýšenie súdržnosti a komplementárnosti iniciatív medzinárodnej spolupráce, ktoré existujú na úrovni EÚ i vnútroštátnej úrovni a ktoré budú v rámci vonkajších činností EÚ i naďalej podporovať príťažlivosť európskeho vysokoškolského vzdelávania, výskumu a inovácií, ako aj programy a politiky spolupráce EÚ v tejto oblasti;

| 2. | zabezpečila, aby bola mobilita študentov a výskumných pracovníkov medzi EÚ a ostatným svetom súčasťou tejto stratégie; |
| --- | --- |

2.

zabezpečila, aby bola mobilita študentov a výskumných pracovníkov medzi EÚ a ostatným svetom súčasťou tejto stratégie;

| 3. | naďalej podporovala medzinárodné partnerstvá v oblasti vysokoškolského vzdelávania, medzinárodnú akademickú spoluprácu a opatrenia budovania kapacít a uľahčovala politický dialóg v oblasti vysokoškolského vzdelávania s tretími krajinami, ktoré oň majú záujem; |
| --- | --- |

3.

naďalej podporovala medzinárodné partnerstvá v oblasti vysokoškolského vzdelávania, medzinárodnú akademickú spoluprácu a opatrenia budovania kapacít a uľahčovala politický dialóg v oblasti vysokoškolského vzdelávania s tretími krajinami, ktoré oň majú záujem;

| 4. | podporovala výmenu skúseností a osvedčených postupov v tejto oblasti. |
| --- | --- |

4.

podporovala výmenu skúseností a osvedčených postupov v tejto oblasti.

---

(1)  Na účely tohto dokumentu pojem „internacionalizácia“ znamená rozvoj činností medzinárodnej spolupráce medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania v EÚ a v tretích krajinách.

(2)  Dokument 16096/1/07 REV 1.

(3)  Ú. v. EÚ L 340, 19.12.2008, s. 83.

(4)  Európsky kvalifikačný rámec (Ú. v. EÚ C 111, 6.5.2008, s. 1).

(5)  Napr. európsky register zabezpečenia kvality vysokoškolského vzdelávania a európske normy a usmernenia pre zabezpečovanie kvality v európskom priestore vysokoškolského vzdelávania, pričom aj register aj normy a usmernenia boli vytvorené v rámci bolonského procesu.

---

| 26.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 135/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 135/15

---

Závery Rady z 10. mája 2010 o prínose kultúry k miestnemu a regionálnemu rozvoju

2010/C 135/05

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

PRIPOMÍNAJÚC:

príslušné politické súvislosti, ktoré sa uvádzajú v prílohe k týmto záverom,

výzvy, a to hospodárske i sociálne, ktorým Európska únia čelí, a potrebu európskej stratégie na riešenie týchto výziev,

vnútornú hodnotu kultúry, ako aj jej význam ako hlavnej hnacej sily konkurencieschopnej, inovačnej a inkluzívnej trhovej ekonomiky a nástroja sociálnej súdržnosti,

osobitné kultúrne bohatstvo a rozmanitosť regiónov a miest Európy v dôsledku ich blízkosti k potrebám občanov a zainteresovaných strán na miestnej úrovni a ich úlohy ako platforiem pre hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť,

prínos kultúry a kultúrneho a tvorivého priemyslu pre miestny a regionálny rozvoj prostredníctvom zatraktívnenia európskych regiónov a rozvoja udržateľného cestovného ruchu, vytvárania nových pracovných príležitostí a inovačných produktov a služieb, ako aj podpory rozvoja nových zručností a spôsobilostí,

SÚHLASÍ S TÝM, ŽE:

| — | existuje očividné spojenie medzi kultúrou, tvorivosťou a inováciami, ktoré prispievajú k rozvoju hospodárstva. Preto je nutné konsolidovať prínos kultúry, a najmä kultúrneho a tvorivého priemyslu, k stratégii Európa 2020 pre inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast. |
| --- | --- |

—

existuje očividné spojenie medzi kultúrou, tvorivosťou a inováciami, ktoré prispievajú k rozvoju hospodárstva. Preto je nutné konsolidovať prínos kultúry, a najmä kultúrneho a tvorivého priemyslu, k stratégii Európa 2020 pre inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast.

DOMNIEVA SA, ŽE V ZÁUJME POSILNENIA PRÍNOSU KULTÚRY K MIESTNEMU A REGIONÁLNEMU ROZVOJU JE POTREBNÉ:

| — | začleniť kultúru ako strategický a prierezový prvok do európskych a národných politík pre sociálny a hospodársky rozvoj európskych regiónov a miest, |
| --- | --- |

—

začleniť kultúru ako strategický a prierezový prvok do európskych a národných politík pre sociálny a hospodársky rozvoj európskych regiónov a miest,

| — | podporovať strategické investície do kultúry a odvetví kultúrnej a tvorivej činnosti, najmä MSP, na miestnej a regionálnej úrovni, s cieľom podporiť tvorivé a dynamické spoločnosti, |
| --- | --- |

—

podporovať strategické investície do kultúry a odvetví kultúrnej a tvorivej činnosti, najmä MSP, na miestnej a regionálnej úrovni, s cieľom podporiť tvorivé a dynamické spoločnosti,

| — | podporovať prínos kultúry k udržateľnému cestovnému ruchu ako kľúčový faktor pre príťažlivosť daného miesta alebo regiónu a hospodársky rozvoj, ako aj hnaciu silu pre zdôraznenie významu kultúrneho dedičstva v Európe, |
| --- | --- |

—

podporovať prínos kultúry k udržateľnému cestovnému ruchu ako kľúčový faktor pre príťažlivosť daného miesta alebo regiónu a hospodársky rozvoj, ako aj hnaciu silu pre zdôraznenie významu kultúrneho dedičstva v Európe,

| — | zvyšovať povedomie subjektov, ktoré prijímajú rozhodnutia o miestnych a regionálnych politikách, na rozvoj nových spôsobilostí prostredníctvom kultúry a tvorivosti, ktoré sú prispôsobené súčasnej rýchlo sa meniacej situácii, s cieľom rozvíjať nové zručnosti, skvalitňovať ľudský kapitál a podporovať sociálnu súdržnosť, |
| --- | --- |

—

zvyšovať povedomie subjektov, ktoré prijímajú rozhodnutia o miestnych a regionálnych politikách, na rozvoj nových spôsobilostí prostredníctvom kultúry a tvorivosti, ktoré sú prispôsobené súčasnej rýchlo sa meniacej situácii, s cieľom rozvíjať nové zručnosti, skvalitňovať ľudský kapitál a podporovať sociálnu súdržnosť,

| — | posilniť cezhraničné, nadnárodné a medziregionálne kultúrne iniciatívy ako prostriedok vytvorenia väzieb medzi rôznymi národmi a regiónmi Európy a posilnenie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, |
| --- | --- |

—

posilniť cezhraničné, nadnárodné a medziregionálne kultúrne iniciatívy ako prostriedok vytvorenia väzieb medzi rôznymi národmi a regiónmi Európy a posilnenie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti,

S NÁLEŽITÝM ZRETEĽOM NA ZÁSADU SUBSIDIARITY URČUJE TIETO PRIORITNÉ OBLASTI:

1.   Začleniť kultúru do politík miestneho a regionálneho rozvoja

Členské štáty a Komisia sa vyzývajú, aby:

| a) | posilnili úlohu kultúry v rámci integrovaných rozvojových politík na miestnej a regionálnej úrovni vrátane infraštruktúry, obnovy miest, diverzifikácie vidieka, služieb, podnikania, cestovného ruchu, výskumu a inovácie, skvalitňovania ľudského kapitálu, sociálneho začlenenia a spolupráce medzi regiónmi; |
| --- | --- |

a)

posilnili úlohu kultúry v rámci integrovaných rozvojových politík na miestnej a regionálnej úrovni vrátane infraštruktúry, obnovy miest, diverzifikácie vidieka, služieb, podnikania, cestovného ruchu, výskumu a inovácie, skvalitňovania ľudského kapitálu, sociálneho začlenenia a spolupráce medzi regiónmi;

| b) | zlepšili vertikálnu a horizontálnu súčinnosť medzi sektorom kultúry a ostatnými sektormi, ako aj partnerstvo medzi verejnými a súkromnými zainteresovanými stranami; |
| --- | --- |

b)

zlepšili vertikálnu a horizontálnu súčinnosť medzi sektorom kultúry a ostatnými sektormi, ako aj partnerstvo medzi verejnými a súkromnými zainteresovanými stranami;

| c) | podporovali prístup k investíciám do oblasti kultúry na miestnej a regionálnej úrovni založený na faktoch, pričom by využívali nástroje hodnotenia a posúdenia vplyvu; |
| --- | --- |

c)

podporovali prístup k investíciám do oblasti kultúry na miestnej a regionálnej úrovni založený na faktoch, pričom by využívali nástroje hodnotenia a posúdenia vplyvu;

| d) | podporovali intenzívnejšiu spoluprácu a výmenu osvedčených postupov medzi členskými štátmi, európskymi regiónmi a mestami a zainteresovanými subjektmi; |
| --- | --- |

d)

podporovali intenzívnejšiu spoluprácu a výmenu osvedčených postupov medzi členskými štátmi, európskymi regiónmi a mestami a zainteresovanými subjektmi;

| e) | podporovali informovanosť a lepšie povedomie o prínose kultúry k miestnemu a regionálnemu rozvoju; |
| --- | --- |

e)

podporovali informovanosť a lepšie povedomie o prínose kultúry k miestnemu a regionálnemu rozvoju;

| f) | uľahčovali lepšie chápanie regulačného rámca a vykonávacích postupov v rámci nástrojov politiky súdržnosti, ktoré konkrétne zahŕňajú zainteresované strany v oblasti kultúry v súkromnom i verejnom sektore vrátane občianskej spoločnosti a ktoré pomáhajú zvyšovať povedomie o kultúrnom rozmere medzi subjektmi zodpovednými za politiky miestneho a regionálneho rozvoja. |
| --- | --- |

f)

uľahčovali lepšie chápanie regulačného rámca a vykonávacích postupov v rámci nástrojov politiky súdržnosti, ktoré konkrétne zahŕňajú zainteresované strany v oblasti kultúry v súkromnom i verejnom sektore vrátane občianskej spoločnosti a ktoré pomáhajú zvyšovať povedomie o kultúrnom rozmere medzi subjektmi zodpovednými za politiky miestneho a regionálneho rozvoja.

Členské štáty sa vyzývajú, aby:

| a) | podľa potreby spolupracovali so zainteresovanými stranami v oblasti kultúry na integrovanom prístupe „zdola nahor“ k programom miestneho a regionálneho rozvoja, a to aj v kontexte európskej politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

a)

podľa potreby spolupracovali so zainteresovanými stranami v oblasti kultúry na integrovanom prístupe „zdola nahor“ k programom miestneho a regionálneho rozvoja, a to aj v kontexte európskej politiky súdržnosti;

| b) | zapojili miestne a regionálne orgány do vykonávania európskeho programu pre kultúru tak, aby kultúrna politika napĺňala očakávania a potreby európskych regiónov a miest; |
| --- | --- |

b)

zapojili miestne a regionálne orgány do vykonávania európskeho programu pre kultúru tak, aby kultúrna politika napĺňala očakávania a potreby európskych regiónov a miest;

| c) | podporovali integrované stratégie miestneho rozvoja zamerané na vyrovnávanie geografických rozdielov v prístupe občanov ku kultúre. |
| --- | --- |

c)

podporovali integrované stratégie miestneho rozvoja zamerané na vyrovnávanie geografických rozdielov v prístupe občanov ku kultúre.

Komisia sa vyzýva, aby:

| a) | zbierala a šírila najlepšie postupy na európskej úrovni a vytvorila nástroje na výmenu informácií na európskej úrovni. |
| --- | --- |

a)

zbierala a šírila najlepšie postupy na európskej úrovni a vytvorila nástroje na výmenu informácií na európskej úrovni.

2.   Podporovať na miestnej a regionálnej úrovni priaznivé prostredie na lepší rozvoj odvetví kultúrnej a tvorivej činnosti, najmä MSP

Členské štáty a Komisia sa vyzývajú, aby:

| a) | lepšie využívali nástroje politiky súdržnosti a iné príslušné finančné programy s cieľom dosiahnuť optimálnu podporu pre odvetvia kultúrnej a tvorivej činnosti aj prostredníctvom uľahčenia prístupu k informáciám o možnostiach financovania a poskytovania konzultačných služieb; |
| --- | --- |

a)

lepšie využívali nástroje politiky súdržnosti a iné príslušné finančné programy s cieľom dosiahnuť optimálnu podporu pre odvetvia kultúrnej a tvorivej činnosti aj prostredníctvom uľahčenia prístupu k informáciám o možnostiach financovania a poskytovania konzultačných služieb;

| b) | podporili vytvorenie „inkubátorov“ v odvetví kultúrnej a tvorivej činnosti na miestnej a regionálnej úrovni, a tým posilnili podnikanie; |
| --- | --- |

b)

podporili vytvorenie „inkubátorov“ v odvetví kultúrnej a tvorivej činnosti na miestnej a regionálnej úrovni, a tým posilnili podnikanie;

| c) | preskúmali spôsoby podpory nových podnikateľských modelov a konsolidovali tvorivé zoskupenia a centrá na výskum podnikania využitím príležitostí, ktoré ponúka uplatňovanie a využívanie IKT; |
| --- | --- |

c)

preskúmali spôsoby podpory nových podnikateľských modelov a konsolidovali tvorivé zoskupenia a centrá na výskum podnikania využitím príležitostí, ktoré ponúka uplatňovanie a využívanie IKT;

| d) | podporili a posilnili prístup MSP v odvetviach kultúrnej a tvorivej činnosti k digitálnym a fyzickým kanálom šírenia, a to prostredníctvom politiky podporujúcej čo najširšiu distribúciu a obeh diel, pričom sa zabezpečí spravodlivé odmeňovanie zainteresovaných aktérov v rámci tvorivého reťazca. |
| --- | --- |

d)

podporili a posilnili prístup MSP v odvetviach kultúrnej a tvorivej činnosti k digitálnym a fyzickým kanálom šírenia, a to prostredníctvom politiky podporujúcej čo najširšiu distribúciu a obeh diel, pričom sa zabezpečí spravodlivé odmeňovanie zainteresovaných aktérov v rámci tvorivého reťazca.

Členské štáty sa vyzývajú, aby:

| a) | Podporili priaznivé regulačné prostredie pre MSP v odvetviach kultúrnej a tvorivej činnosti a preskúmali inovačné spôsoby, ako umožniť prístup k finančným prostriedkom z verejných i súkromných zdrojov; |
| --- | --- |

a)

Podporili priaznivé regulačné prostredie pre MSP v odvetviach kultúrnej a tvorivej činnosti a preskúmali inovačné spôsoby, ako umožniť prístup k finančným prostriedkom z verejných i súkromných zdrojov;

| b) | podporili lepšiu komunikáciu medzi odvetviami kultúrnej a tvorivej činnosti a finančnými službami prostredníctvom podpory podnikového riadenia, výskumu a inovácie, odbornej prípravy v oblasti financií a informácií pre spoločnosti, zamestnávateľov a osoby pracujúce v sektore kultúry. |
| --- | --- |

b)

podporili lepšiu komunikáciu medzi odvetviami kultúrnej a tvorivej činnosti a finančnými službami prostredníctvom podpory podnikového riadenia, výskumu a inovácie, odbornej prípravy v oblasti financií a informácií pre spoločnosti, zamestnávateľov a osoby pracujúce v sektore kultúry.

Komisia sa vyzýva, aby:

| a) | prikladala väčší význam odvetviam kultúrnej a tvorivej činnosti v rámci kľúčových politických iniciatív, relevantných stratégií a programov Európskej únie. |
| --- | --- |

a)

prikladala väčší význam odvetviam kultúrnej a tvorivej činnosti v rámci kľúčových politických iniciatív, relevantných stratégií a programov Európskej únie.

3.   Prehĺbiť prínos kultúry k udržateľnému cestovnému ruchu

Členské štáty a Komisia sa vyzývajú, aby:

| a) | podporovali rozvoj kultúrneho turizmu ako hlavného prvku udržateľného cestovného ruchu a venovali náležitú pozornosť ochrane životného prostredia, kultúrneho dedičstva, krajiny a kvality života. |
| --- | --- |

a)

podporovali rozvoj kultúrneho turizmu ako hlavného prvku udržateľného cestovného ruchu a venovali náležitú pozornosť ochrane životného prostredia, kultúrneho dedičstva, krajiny a kvality života.

Členské štáty sa vyzývajú, aby:

| a) | podporovali revitalizáciu zdrojov vlastných určitému regiónu s osobitným dôrazom na kultúrne (hmotné a nehmotné) dedičstvo, kultúrne prejavy a súvisiace činnosti; |
| --- | --- |

a)

podporovali revitalizáciu zdrojov vlastných určitému regiónu s osobitným dôrazom na kultúrne (hmotné a nehmotné) dedičstvo, kultúrne prejavy a súvisiace činnosti;

| b) | podporovali kultúrne činnosti, ktoré zohľadňujú a rešpektujú špecifiká určitého regiónu a podporujú jeho imidž, pričom umožňujú zapojenie a účasť miestneho obyvateľstva; |
| --- | --- |

b)

podporovali kultúrne činnosti, ktoré zohľadňujú a rešpektujú špecifiká určitého regiónu a podporujú jeho imidž, pričom umožňujú zapojenie a účasť miestneho obyvateľstva;

| c) | v kontexte environmentálneho vzdelávania ďalej zvyšovali povedomie o potrebe chrániť kultúrne a prírodné dedičstvo s cieľom podnecovať zodpovedné postoje u turistov a poskytovateľov služieb pre turistov. |
| --- | --- |

c)

v kontexte environmentálneho vzdelávania ďalej zvyšovali povedomie o potrebe chrániť kultúrne a prírodné dedičstvo s cieľom podnecovať zodpovedné postoje u turistov a poskytovateľov služieb pre turistov.

4.   Podporovať tvorivosť v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom rozvíjať nové zručnosti zamerané na skvalitňovanie ľudského kapitálu a podporu sociálneho začlenenia

Členské štáty a Komisia sa vyzývajú, aby:

| a) | podporovali tvorivosť a inováciu v rámci sektora vzdelávania a podnikateľského sektora prostredníctvom sietí medzi vzdelávacími inštitúciami, výskumnými centrami, aktérmi v oblasti kultúry a podnikmi; |
| --- | --- |

a)

podporovali tvorivosť a inováciu v rámci sektora vzdelávania a podnikateľského sektora prostredníctvom sietí medzi vzdelávacími inštitúciami, výskumnými centrami, aktérmi v oblasti kultúry a podnikmi;

| b) | prostredníctvom pevnejšieho prepojenia sektorov kultúry, vzdelávania a podnikateľského sektora na miestnej a regionálnej úrovni uľahčili integráciu mladých ľudí a ľudí, ktorí majú menej príležitostí, do trhu práce a vybavili ich komunikačnými a podnikateľskými zručnosťami, ktoré sú v rozvíjajúcom sa sociálno-ekonomickom kontexte nevyhnutné. |
| --- | --- |

b)

prostredníctvom pevnejšieho prepojenia sektorov kultúry, vzdelávania a podnikateľského sektora na miestnej a regionálnej úrovni uľahčili integráciu mladých ľudí a ľudí, ktorí majú menej príležitostí, do trhu práce a vybavili ich komunikačnými a podnikateľskými zručnosťami, ktoré sú v rozvíjajúcom sa sociálno-ekonomickom kontexte nevyhnutné.

Členské štáty sa vyzývajú, aby:

| a) | spoločne s príslušnými miestnymi a regionálnymi orgánmi zhodnotili potenciálne potreby zručností v danom regióne a identifikovali spôsoby, akými kultúra môže prispieť k politikám zameraným na skvalitnenie ľudského kapitálu na miestnej úrovni; |
| --- | --- |

a)

spoločne s príslušnými miestnymi a regionálnymi orgánmi zhodnotili potenciálne potreby zručností v danom regióne a identifikovali spôsoby, akými kultúra môže prispieť k politikám zameraným na skvalitnenie ľudského kapitálu na miestnej úrovni;

| b) | podporovali vzdelávanie v oblasti kultúry a umenia ako dôležitý prvok celoživotného vzdelávania. |
| --- | --- |

b)

podporovali vzdelávanie v oblasti kultúry a umenia ako dôležitý prvok celoživotného vzdelávania.

Komisia sa vyzýva, aby:

| a) | zmapovala potrebné zručnosti a potreby sektorov kultúry a tvorivej činnosti v kontexte nových výziev vyplývajúcich z prechodu na digitálne technológie, demografických zmien a meniacich sa ekonomických podmienok; |
| --- | --- |

a)

zmapovala potrebné zručnosti a potreby sektorov kultúry a tvorivej činnosti v kontexte nových výziev vyplývajúcich z prechodu na digitálne technológie, demografických zmien a meniacich sa ekonomických podmienok;

| b) | mobilizovala existujúce nástroje na podporu mobility študujúcich pre odborníkov v sektoroch kultúry a tvorivej činnosti vrátane mladých podnikateľov a podnecovala nové formy učenia sa (t. j. cezhraničné iniciatívy partnerského učenia sa). |
| --- | --- |

b)

mobilizovala existujúce nástroje na podporu mobility študujúcich pre odborníkov v sektoroch kultúry a tvorivej činnosti vrátane mladých podnikateľov a podnecovala nové formy učenia sa (t. j. cezhraničné iniciatívy partnerského učenia sa).

5.   Posilniť cezhraničnú, nadnárodnú a medziregionálnu kultúrnu spoluprácu

Členské štáty a Komisia sa vyzývajú, aby:

| a) | uľahčovali kultúrnu spoluprácu a mobilitu kultúrnych pracovníkov medzi rôznymi regiónmi Európy; |
| --- | --- |

a)

uľahčovali kultúrnu spoluprácu a mobilitu kultúrnych pracovníkov medzi rôznymi regiónmi Európy;

| b) | podporovali vytváranie cezhraničných a medziregionálnych projektov a činností v oblasti kultúry, ktoré zdôrazňujú miestne špecifiká daného územia a usilujú sa o zapojenie jeho občanov. |
| --- | --- |

b)

podporovali vytváranie cezhraničných a medziregionálnych projektov a činností v oblasti kultúry, ktoré zdôrazňujú miestne špecifiká daného územia a usilujú sa o zapojenie jeho občanov.

Členské štáty sa vyzývajú, aby:

| a) | nabádali k využívaniu nástrojov politiky súdržnosti na posilnenie cezhraničnej, nadnárodnej a medziregionálnej spolupráce. |
| --- | --- |

a)

nabádali k využívaniu nástrojov politiky súdržnosti na posilnenie cezhraničnej, nadnárodnej a medziregionálnej spolupráce.

Komisia sa vyzýva, aby:

| a) | naďalej podporovala iniciatívy v oblasti kultúry v rámci nástrojov politiky súdržnosti a pôsobila ako katalyzátor osvedčených postupov, výmen a inovačných „laboratórií“; |
| --- | --- |

a)

naďalej podporovala iniciatívy v oblasti kultúry v rámci nástrojov politiky súdržnosti a pôsobila ako katalyzátor osvedčených postupov, výmen a inovačných „laboratórií“;

| b) | zabezpečila širokú distribúciu relevantných štúdií a príkladov osvedčených postupov pre všetky zainteresované strany. |
| --- | --- |

b)

zabezpečila širokú distribúciu relevantných štúdií a príkladov osvedčených postupov pre všetky zainteresované strany.

VYZÝVA ČLENSKÉ ŠTÁTY A KOMISIU, ABY:

Zohľadnili tieto priority pri vypracúvaní a vykonávaní súčasných a budúcich politík miestneho a regionálneho rozvoja a pri vykonávaní európskej politiky súdržnosti v súlade s ich príslušnými právomocami.

---

PRÍLOHA

Rada pri prijímaní týchto záverov pripomína najmä tieto súvislosti:

| — | Dohovor UNESCO o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov (20. októbra 2005), |
| --- | --- |

—

Dohovor UNESCO o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov (20. októbra 2005),

| — | Nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1999, |
| --- | --- |

—

Nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1999,

| — | Závery Rady o príspevku sektorov kultúry a tvorivej činnosti k plneniu lisabonských cieľov (24. mája 2007), |
| --- | --- |

—

Závery Rady o príspevku sektorov kultúry a tvorivej činnosti k plneniu lisabonských cieľov (24. mája 2007),

| — | Oznámenie Komisie: Agenda pre trvalo udržateľný a konkurencieschopný európsky cestovný ruch (19. októbra 2007), |
| --- | --- |

—

Oznámenie Komisie: Agenda pre trvalo udržateľný a konkurencieschopný európsky cestovný ruch (19. októbra 2007),

| — | Uznesenie Rady o európskom programe pre kultúru (16. novembra 2007), |
| --- | --- |

—

Uznesenie Rady o európskom programe pre kultúru (16. novembra 2007),

| — | Závery predsedníctva zo zasadnutia Európskej rady (13. – 14. marca 2008), v ktorých sa uznáva, že kľúčovým faktorom budúceho rastu je úplný rozvoj potenciálu európskych občanov v oblasti inovácií a tvorivosti, ktorý vychádza z európskej kultúry a excelentnosti vo vede, |
| --- | --- |

—

Závery predsedníctva zo zasadnutia Európskej rady (13. – 14. marca 2008), v ktorých sa uznáva, že kľúčovým faktorom budúceho rastu je úplný rozvoj potenciálu európskych občanov v oblasti inovácií a tvorivosti, ktorý vychádza z európskej kultúry a excelentnosti vo vede,

| — | Závery Rady o medzikultúrnych kompetenciách (22. mája 2008), |
| --- | --- |

—

Závery Rady o medzikultúrnych kompetenciách (22. mája 2008),

| — | Závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, o pracovnom pláne pre kultúru na roky 2008 – 2010, |
| --- | --- |

—

Závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, o pracovnom pláne pre kultúru na roky 2008 – 2010,

| — | Závery Rady o kultúre ako katalyzátore tvorivosti a inovácie (12. mája 2009), |
| --- | --- |

—

Závery Rady o kultúre ako katalyzátore tvorivosti a inovácie (12. mája 2009),

| — | Európa 2020 – európska stratégia v záujme inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (3. marca 2010), |
| --- | --- |

—

Európa 2020 – európska stratégia v záujme inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (3. marca 2010),

| — | Zelená kniha o uvoľnení potenciálu v odvetviach kultúry a tvorivej činnosti (27. apríl 2010). |
| --- | --- |

—

Zelená kniha o uvoľnení potenciálu v odvetviach kultúry a tvorivej činnosti (27. apríl 2010).

Štúdie:

| — | Uplatňovanie článku 151 ods. 4 Zmluvy o ES: využívanie štrukturálnych fondov v oblasti kultúry v rokoch 1994 – 1999 (dokument 6929/04) |
| --- | --- |

—

Uplatňovanie článku 151 ods. 4 Zmluvy o ES: využívanie štrukturálnych fondov v oblasti kultúry v rokoch 1994 – 1999 (dokument 6929/04)

| — | Ekonomika kultúry v Európe. Vyd.: KEA European Affairs (13. novembra 2006), |
| --- | --- |

—

Ekonomika kultúry v Európe. Vyd.: KEA European Affairs (13. novembra 2006),

| — | Vplyv kultúry na tvorivosť. Vyd.: KEA European Affairs (jún 2009), |
| --- | --- |

—

Vplyv kultúry na tvorivosť. Vyd.: KEA European Affairs (jún 2009),

| — | Príspevok kultúry k miestnemu a regionálnemu hospodárskemu rozvoju ako súčasť európskej regionálnej politiky (apríl 2010). |
| --- | --- |

—

Príspevok kultúry k miestnemu a regionálnemu hospodárskemu rozvoju ako súčasť európskej regionálnej politiky (apríl 2010).

---

Európska komisia

| 26.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 135/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 135/19

---

Výmenný kurz eura (1)

24. mája 2010

2010/C 135/06

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,2360 |
| JPY | Japonský jen | 111,63 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4421 |
| GBP | Britská libra | 0,86080 |
| SEK | Švédska koruna | 9,7960 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,4339 |
| ISK | Islandská koruna | |
| NOK | Nórska koruna | 8,0848 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 25,664 |
| EEK | Estónska koruna | 15,6466 |
| HUF | Maďarský forint | 278,34 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,7074 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,1150 |
| RON | Rumunský lei | 4,1820 |
| TRY | Turecká líra | 1,9488 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,4928 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,3095 |
| HKD | Hongkongský dolár | 9,6421 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,8429 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,7408 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 500,79 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 9,7392 |
| CNY | Čínsky juan | 8,4400 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,2715 |
| IDR | Indonézska rupia | 11 446,75 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,1029 |
| PHP | Filipínske peso | 57,547 |
| RUB | Ruský rubeľ | 38,4500 |
| THB | Thajský baht | 40,112 |
| BRL | Brazílsky real | 2,3026 |
| MXN | Mexické peso | 16,0745 |
| INR | Indická rupia | 58,0730 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,2360

JPY

Japonský jen

111,63

DKK

Dánska koruna

7,4421

GBP

Britská libra

0,86080

SEK

Švédska koruna

9,7960

CHF

Švajčiarsky frank

1,4339

ISK

Islandská koruna

NOK

Nórska koruna

8,0848

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

25,664

EEK

Estónska koruna

15,6466

HUF

Maďarský forint

278,34

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,7074

PLN

Poľský zlotý

4,1150

RON

Rumunský lei

4,1820

TRY

Turecká líra

1,9488

AUD

Austrálsky dolár

1,4928

CAD

Kanadský dolár

1,3095

HKD

Hongkongský dolár

9,6421

NZD

Novozélandský dolár

1,8429

SGD

Singapurský dolár

1,7408

KRW

Juhokórejský won

1 500,79

ZAR

Juhoafrický rand

9,7392

CNY

Čínsky juan

8,4400

HRK

Chorvátska kuna

7,2715

IDR

Indonézska rupia

11 446,75

MYR

Malajzijský ringgit

4,1029

PHP

Filipínske peso

57,547

RUB

Ruský rubeľ

38,4500

THB

Thajský baht

40,112

BRL

Brazílsky real

2,3026

MXN

Mexické peso

16,0745

INR

Indická rupia

58,0730

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

| 26.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 135/20 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 135/20

---

Výmenný kurz eura (1)

25. mája 2010

2010/C 135/07

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,2223 |
| JPY | Japonský jen | 109,53 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4404 |
| GBP | Britská libra | 0,85205 |
| SEK | Švédska koruna | 9,8275 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,4244 |
| ISK | Islandská koruna | |
| NOK | Nórska koruna | 8,1270 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 25,647 |
| EEK | Estónska koruna | 15,6466 |
| HUF | Maďarský forint | 280,38 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,7074 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,1642 |
| RON | Rumunský lei | 4,1839 |
| TRY | Turecká líra | 1,9464 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,5047 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,3204 |
| HKD | Hongkongský dolár | 9,5370 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,8474 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,7345 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 529,06 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 9,7373 |
| CNY | Čínsky juan | 8,3495 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,2733 |
| IDR | Indonézska rupia | 11 428,04 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,1124 |
| PHP | Filipínske peso | 57,591 |
| RUB | Ruský rubeľ | 38,5050 |
| THB | Thajský baht | 39,750 |
| BRL | Brazílsky real | 2,3236 |
| MXN | Mexické peso | 16,2297 |
| INR | Indická rupia | 58,3200 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,2223

JPY

Japonský jen

109,53

DKK

Dánska koruna

7,4404

GBP

Britská libra

0,85205

SEK

Švédska koruna

9,8275

CHF

Švajčiarsky frank

1,4244

ISK

Islandská koruna

NOK

Nórska koruna

8,1270

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

25,647

EEK

Estónska koruna

15,6466

HUF

Maďarský forint

280,38

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,7074

PLN

Poľský zlotý

4,1642

RON

Rumunský lei

4,1839

TRY

Turecká líra

1,9464

AUD

Austrálsky dolár

1,5047

CAD

Kanadský dolár

1,3204

HKD

Hongkongský dolár

9,5370

NZD

Novozélandský dolár

1,8474

SGD

Singapurský dolár

1,7345

KRW

Juhokórejský won

1 529,06

ZAR

Juhoafrický rand

9,7373

CNY

Čínsky juan

8,3495

HRK

Chorvátska kuna

7,2733

IDR

Indonézska rupia

11 428,04

MYR

Malajzijský ringgit

4,1124

PHP

Filipínske peso

57,591

RUB

Ruský rubeľ

38,5050

THB

Thajský baht

39,750

BRL

Brazílsky real

2,3236

MXN

Mexické peso

16,2297

INR

Indická rupia

58,3200

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

V Oznamy

ADMINISTRATÍVNE POSTUPY

Európska komisia

| 26.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 135/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 135/21

---

Výzva na predkladanie návrhov – MOVE/SUB/01-2010 – o bezpečnosti cestnej premávky a vnútornom trhu vnútrozemskej vodnej dopravy

2010/C 135/08

Európska komisia má v úmysle poskytnúť finančnú pomoc v celkovej výške približne 2 250 000 EUR na podporu cieľov dopravnej politiky. Politické priority boli stanovené v pracovnom programe na rok 2010, ktorý prijala Európska komisia.

Hlavné vybrané témy sa týkajú bezpečnosti cestnej premávky a vnútorného trhu vnútrozemskej vodnej dopravy.

Informácie týkajúce sa tejto výzvy na predkladanie návrhov sú k dispozícii na internetovej stránke Generálneho riaditeľstva pre mobilitu a dopravu na nasledujúcej adrese:

http://ec.europa.eu/transport/grants/index_en.htm

---

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA SPOLOČNEJ OBCHODNEJ POLITIKY

Európska komisia

| 26.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 135/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 135/22

---

Oznámenie o uplynutí platnosti určitých antidumpingových opatrení

2010/C 135/09

Komisia oznamuje, že v krátkom čase uplynie platnosť ďalej uvedeného antidumpingového opatrenia.

Toto oznámenie sa uverejňuje v súlade s článkom 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 (1) o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva.

| Výrobok | Krajina(-y) pôvodu alebo vývozu | Opatrenia | Odkaz | Dátum uplynutia platnosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Oxid horečnatý | Čínska ľudová republika | antidumpingové clo | nariadenie Rady (ES) č. 778/2005 (Ú. v. EÚ L 131, 25.5.2005, s. 1.) | 26.5.2010 |

Výrobok

Krajina(-y) pôvodu alebo vývozu

Opatrenia

Odkaz

Dátum uplynutia platnosti

Oxid horečnatý

Čínska ľudová republika

antidumpingové clo

nariadenie Rady (ES) č. 778/2005 (Ú. v. EÚ L 131, 25.5.2005, s. 1.)

26.5.2010

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51.

---

INÉ AKTY

Európska komisia

| 26.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 135/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 135/23

---

Upozornenie na základe nariadenia Komisie (EÚ) č. 450/2010, určené osobám menom Nayif Bin-Muhammad al-Qahtani a Qasim Yahaya Mahdi al-Rimi, zaradeným do zoznamu podľa článkov 2, 3 a 7 nariadenia Rady (ES) č. 881/2002, ktoré ukladá niektoré špecifické obmedzujúce opatrenia namierené proti niektorým osobám spojeným s Usámom bin Ládinom, sieťou Al-Káida a Talibanom

2010/C 135/10

| 1. | V spoločnej pozícii 2002/402/SZBP (1) sa Spoločenstvo vyzýva, aby zmrazilo finančné prostriedky a hospodárske zdroje Usámu bin Ládina, členov organizácie Al-Káida a Talibanu a ďalších jednotlivcov, skupín, podnikov alebo subjektov, ktoré sú s nimi spojené, ako je uvedené v zozname vyhotovenom podľa rezolúcií BR OSN č. 1267(1999) a č. 1333(2000), ktorý bude pravidelne aktualizovaný výborom OSN zriadeným podľa rezolúcie BR OSN č. 1267(1999).
  Zoznam vyhotovený týmto výborom OSN zahŕňa:






  — | Al-Káidu, Taliban a Usámu bin Ládina, |
| --- | --- | --- |

1.

V spoločnej pozícii 2002/402/SZBP (1) sa Spoločenstvo vyzýva, aby zmrazilo finančné prostriedky a hospodárske zdroje Usámu bin Ládina, členov organizácie Al-Káida a Talibanu a ďalších jednotlivcov, skupín, podnikov alebo subjektov, ktoré sú s nimi spojené, ako je uvedené v zozname vyhotovenom podľa rezolúcií BR OSN č. 1267(1999) a č. 1333(2000), ktorý bude pravidelne aktualizovaný výborom OSN zriadeným podľa rezolúcie BR OSN č. 1267(1999).

Zoznam vyhotovený týmto výborom OSN zahŕňa:

—

Al-Káidu, Taliban a Usámu bin Ládina,

| — | fyzické alebo právnické osoby, subjekty, orgány a skupiny spojené s Al-Káidou, Talibanom a Usámom bin Ládinom,
  ako aj |
| --- | --- |

—

fyzické alebo právnické osoby, subjekty, orgány a skupiny spojené s Al-Káidou, Talibanom a Usámom bin Ládinom,

ako aj

| — | právnické osoby, subjekty a orgány vlastnené alebo kontrolované ktoroukoľvek z týchto osôb, subjektov, orgánov a skupín, alebo tieto osoby, subjekty, orgány a skupiny podporujúce. |
| --- | --- |

—

právnické osoby, subjekty a orgány vlastnené alebo kontrolované ktoroukoľvek z týchto osôb, subjektov, orgánov a skupín, alebo tieto osoby, subjekty, orgány a skupiny podporujúce.

Činy alebo aktivity, ktoré naznačujú, že osoba, skupina, podnik alebo subjekt sú „spojené“ s Al-Káidou, Usámom bin Ládinom alebo Talibanom zahŕňajú:

| a) | účasť na financovaní, plánovaní, napomáhaní, príprave alebo páchaní činov alebo aktivít Al-Káidy, Talibanu alebo Usámu bin Ládina alebo ktorejkoľvek ich bunky, pobočky, frakčnej alebo odvodenej skupiny, alebo vykonávanie uvedeného v spojení s nimi, pod ich menom, v ich mene alebo na ich podporu; |
| --- | --- |

a)

účasť na financovaní, plánovaní, napomáhaní, príprave alebo páchaní činov alebo aktivít Al-Káidy, Talibanu alebo Usámu bin Ládina alebo ktorejkoľvek ich bunky, pobočky, frakčnej alebo odvodenej skupiny, alebo vykonávanie uvedeného v spojení s nimi, pod ich menom, v ich mene alebo na ich podporu;

| b) | dodávanie, predaj alebo prevoz zbraní a súvisiaceho materiálu komukoľvek z nich; |
| --- | --- |

b)

dodávanie, predaj alebo prevoz zbraní a súvisiaceho materiálu komukoľvek z nich;

| c) | nábor osôb pre kohokoľvek z nich
  alebo |
| --- | --- |

c)

nábor osôb pre kohokoľvek z nich

alebo

| d) | inú podporu činov a aktivít kohokoľvek z nich. |
| --- | --- |

d)

inú podporu činov a aktivít kohokoľvek z nich.

| 2. | Dňa 11. mája 2010 Výbor OSN rozhodol pridať do príslušného zoznamu osoby menom Nayif Bin-Muhammad al-Qahtani a Qasim Yahaya Mahdi al-Rimi. Dotknuté fyzické osoby môžu výboru OSN kedykoľvek predložiť spolu s podpornou dokumentáciou žiadosť o prehodnotenie rozhodnutia zaradiť ich do uvedeného zoznamu OSN. Takúto žiadosť je potrebné zaslať na adresu:





  United Nations — Focal point for delisting |
| --- | --- |
| Security Council Subsidiary Organs Branch |
| Room S-3055 E |
| New York, NY 10017 |
| UNITED STATES OF AMERICA |
| Viac informácii možno nájsť na webovej stránke: http://www.un.org/sc/committees/1267/delisting.shtml |

2.

Dňa 11. mája 2010 Výbor OSN rozhodol pridať do príslušného zoznamu osoby menom Nayif Bin-Muhammad al-Qahtani a Qasim Yahaya Mahdi al-Rimi. Dotknuté fyzické osoby môžu výboru OSN kedykoľvek predložiť spolu s podpornou dokumentáciou žiadosť o prehodnotenie rozhodnutia zaradiť ich do uvedeného zoznamu OSN. Takúto žiadosť je potrebné zaslať na adresu:

United Nations — Focal point for delisting

Security Council Subsidiary Organs Branch

Room S-3055 E

New York, NY 10017

UNITED STATES OF AMERICA

Viac informácii možno nájsť na webovej stránke: http://www.un.org/sc/committees/1267/delisting.shtml

| 3. | Okrem rozhodnutia OSN uvedeného v bode 2 prijala Komisia nariadenie (EÚ) č. 450/2010 (2), ktorým sa mení a dopĺňa príloha I k nariadeniu Rady (ES) č. 881/2002, ktoré ukladá niektoré špecifické obmedzujúce opatrenia namierené proti niektorým osobám a subjektom spojeným s Usámom bin Ládinom, sieťou Al-Káida a Talibanom (3). Touto zmenou a doplnením sa podľa článku 7 ods. 1 písm. a) a článku 7a ods. 1 nariadenia (ES) č. 881/2002 pridávajú do zoznamu v prílohe 1 k tomuto nariadeniu (ďalej len „príloha I“) osoby menom Nayif Bin-Muhammad al-Qahtani a Qasim Yahaya Mahdi al-Rimi.
  Podľa nariadenia (ES) č. 881/2002 sa na osoby a subjekty zaradené do prílohy I vzťahujú tieto opatrenia:






  1. | zmrazenie všetkých finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov, ktoré im patria alebo sa nachádzajú v ich vlastníctve alebo držbe, ako aj zákaz (pre všetkých) sprístupniť im alebo v ich prospech, priamo alebo nepriamo, akékoľvek finančné prostriedky a hospodárske zdroje [článok 2 a článok 2a (4) ];
  ako aj |
| --- | --- | --- |

3.

Okrem rozhodnutia OSN uvedeného v bode 2 prijala Komisia nariadenie (EÚ) č. 450/2010 (2), ktorým sa mení a dopĺňa príloha I k nariadeniu Rady (ES) č. 881/2002, ktoré ukladá niektoré špecifické obmedzujúce opatrenia namierené proti niektorým osobám a subjektom spojeným s Usámom bin Ládinom, sieťou Al-Káida a Talibanom (3). Touto zmenou a doplnením sa podľa článku 7 ods. 1 písm. a) a článku 7a ods. 1 nariadenia (ES) č. 881/2002 pridávajú do zoznamu v prílohe 1 k tomuto nariadeniu (ďalej len „príloha I“) osoby menom Nayif Bin-Muhammad al-Qahtani a Qasim Yahaya Mahdi al-Rimi.

Podľa nariadenia (ES) č. 881/2002 sa na osoby a subjekty zaradené do prílohy I vzťahujú tieto opatrenia:

1.

zmrazenie všetkých finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov, ktoré im patria alebo sa nachádzajú v ich vlastníctve alebo držbe, ako aj zákaz (pre všetkých) sprístupniť im alebo v ich prospech, priamo alebo nepriamo, akékoľvek finančné prostriedky a hospodárske zdroje [článok 2 a článok 2a (4) ];

ako aj

| 2. | zákaz priamo alebo nepriamo im poskytovať, predávať, dodávať alebo vykonávať technické poradenstvo, pomoc alebo školenie súvisiace s vojenskými činnosťami (článok 3). |
| --- | --- |

2.

zákaz priamo alebo nepriamo im poskytovať, predávať, dodávať alebo vykonávať technické poradenstvo, pomoc alebo školenie súvisiace s vojenskými činnosťami (článok 3).

| 4. | V článku 7a nariadenia (ES) č. 881/2002 (5) je stanovený postup preskúmania, v rámci ktorého osoba, subjekt, orgán alebo skupina uvedená v zozname poskytne vyjadrenie k dôvodom zaradenia do zoznamu. Osoby a subjekty, ktoré boli prostredníctvom nariadenia (EÚ) č. 450/2010 zaradené do prílohy I, môžu Komisiu požiadať o uvedenie dôvodov ich zaradenia do zoznamu. Takúto žiadosť je potrebné zaslať na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| ‘Restrictive measures’ |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

V článku 7a nariadenia (ES) č. 881/2002 (5) je stanovený postup preskúmania, v rámci ktorého osoba, subjekt, orgán alebo skupina uvedená v zozname poskytne vyjadrenie k dôvodom zaradenia do zoznamu. Osoby a subjekty, ktoré boli prostredníctvom nariadenia (EÚ) č. 450/2010 zaradené do prílohy I, môžu Komisiu požiadať o uvedenie dôvodov ich zaradenia do zoznamu. Takúto žiadosť je potrebné zaslať na túto adresu:

European Commission

‘Restrictive measures’

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| 5. | Do pozornosti dotknutých osôb a subjektov sa takisto dáva skutočnosť, že proti nariadeniu (EÚ) č. 450/2010 môžu podať žalobu na Všeobecnom súde Európskej únie v súlade s podmienkami stanovenými v štvrtom a šiestom odseku článku 263 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. |
| --- | --- |

5.

Do pozornosti dotknutých osôb a subjektov sa takisto dáva skutočnosť, že proti nariadeniu (EÚ) č. 450/2010 môžu podať žalobu na Všeobecnom súde Európskej únie v súlade s podmienkami stanovenými v štvrtom a šiestom odseku článku 263 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

| 6. | S osobnými údajmi týchto osôb sa bude zaobchádzať v súlade s pravidlami stanovenými v nariadení (ES) č. 45/2001 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva (teraz Únie) a o voľnom pohybe takýchto údajov (6). Akúkoľvek žiadosť, napr. o poskytnutie ďalších informácií alebo žiadosť súvisiacu s výkonom práv podľa nariadenia (ES) č. 45/2001 (napr. prístup k osobným údajom alebo ich oprava), je potrebné zaslať Komisii na adresu uvedenú v bode 4. |
| --- | --- |

6.

S osobnými údajmi týchto osôb sa bude zaobchádzať v súlade s pravidlami stanovenými v nariadení (ES) č. 45/2001 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva (teraz Únie) a o voľnom pohybe takýchto údajov (6). Akúkoľvek žiadosť, napr. o poskytnutie ďalších informácií alebo žiadosť súvisiacu s výkonom práv podľa nariadenia (ES) č. 45/2001 (napr. prístup k osobným údajom alebo ich oprava), je potrebné zaslať Komisii na adresu uvedenú v bode 4.

| 7. | Pre poriadok sa do pozornosti osôb a subjektov zaradených do prílohy I dáva skutočnosť, že môžu predložiť príslušným orgánom daného členského štátu či štátov, ktoré sú uvedené v prílohe II k nariadeniu Rady (ES) č. 881/2002, žiadosť o povolenie použiť zmrazené finančné prostriedky a hospodárske zdroje na pokrytie základných potrieb alebo na osobitné platby podľa článku 2a uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

7.

Pre poriadok sa do pozornosti osôb a subjektov zaradených do prílohy I dáva skutočnosť, že môžu predložiť príslušným orgánom daného členského štátu či štátov, ktoré sú uvedené v prílohe II k nariadeniu Rady (ES) č. 881/2002, žiadosť o povolenie použiť zmrazené finančné prostriedky a hospodárske zdroje na pokrytie základných potrieb alebo na osobitné platby podľa článku 2a uvedeného nariadenia.

---

(1)  Ú. v. ES L 139, 29.5.2002, s. 4. Spoločná pozícia naposledy zmenená a doplnená spoločnou pozíciou 2003/140/SZBP (Ú. v. EÚ L 53, 28.2.2003, s. 62).

(2)  Ú. v. EÚ L 217, 26.5.2010, s. 8.

(3)  Ú. v. ES L 139, 29.5.2002, s. 9.

(4)  Článok 2a bol vložený nariadením Rady (ES) č. 561/2003 (Ú. v. EÚ L 82, 29.3.2003, s. 1).

(5)  Článok 7a bol vložený nariadením Rady (EÚ) č. 1286/2009 (Ú. v. EÚ L 346, 23.12.2009, s. 42).

(6)  Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1.

---

| 26.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 135/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 135/25

---

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

2010/C 135/11

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietky proti žiadosti o zápis podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 (1). Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

ZHRNUTIE

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„LIMONE DI SIRACUSA“

ES č.: IT-PGI-0005-0502-11.10.2005

CHOP ( ) CHZO ( X )

Toto zhrnutie obsahuje hlavné body špecifikácie výrobku na informačné účely.

1.   Príslušný orgán v členskom štáte:

| Názov: | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali |
| --- | --- |
| Adresa: | Via XX Settembre 20 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Názov:

Ministero delle Politiche Agricole e Forestali

Adresa:

Via XX Settembre 20

00187 Roma RM

ITALIA

Tel.

+39 0646455104

Fax

+39 0646655306

E-mail:

saco7@politicheagricole.gov.it

2.   Skupina:

| Názov: | Consorzio del Limone di Siracusa |
| --- | --- |
| Adresa: | c/o SOAT 30 — viale Teracati 39 |
| 96100 Siracusa SR |
| ITALIA |

Názov:

Consorzio del Limone di Siracusa

Adresa:

c/o SOAT 30 — viale Teracati 39

96100 Siracusa SR

ITALIA

Tel.

+39 093138234

Fax

+39 093138234

E-mail:

—

Zloženie:

Výrobcovia/spracovatelia ( X ) Ostatní ( )

3.   Druh výrobku:

| Trieda 1.6.: | Čerstvé alebo spracované ovocie, zelenina a obilniny |
| --- | --- |

Trieda 1.6.:

Čerstvé alebo spracované ovocie, zelenina a obilniny

4.   Špecifikácia:

[Zhrnutie požiadaviek podľa článku 4 ods. 2 nariadenia (ES) č. 510/2006]

4.1.   Názov:

„Limone di Siracusa“

4.2.   Opis:

Chránené zemepisné označenie „Limone di Siracusa“ je vyhradené pre odrodu „Femminello“ a jej klony, ktoré patria k druhu Citrus limon (L) Burm a pestujú sa v špecializovaných zariadeniach na území provincie Siracusa vymedzenej v bode 4.3.

Prvky, ktoré charakterizujú druhy plodu podľa obdobia zberu, sú:

Primofiore: sú plody, ktoré sa zberajú od 1. októbra do 14. apríla a majú tieto vlastnosti:

Farba šupy: svetlozelená až citrónovožltá;

Tvar: elipsovitý;

Veľkosť plodov: stredne veľké až veľké;

Hmotnosť plodov: nie menej ako 100 g;

Dužina: svetlozelenej alebo citrónovožltej farby;

Šťava: citrónovožltej farby;

Minimálny obsah filtrovanej šťavy: > 34 % hmotnosti;

Brixov stupeň dužiny: > 7;

Kyslosť: > 6 %.

Bianchetto alebo Maiolino (alebo jarné citróny): sú plody, ktoré sa zberajú od 15. apríla do 30. júna a majú tieto vlastnosti:

Farba šupy: svetložltá;

Tvar: elipsovitý alebo oválny;

Veľkosť plodov: veľké;

Hmotnosť plodov: nie menej ako 100 g;

Dužina: žltej farby;

Šťava: citrónovožltej farby;

Minimálny obsah filtrovanej šťavy: > 30 % hmotnosti;

Brixov stupeň dužiny: > 6,5;

Kyslosť: > 5,5 %.

Verdello (alebo letné citróny): sú plody, ktoré sa zberajú od 1. júla do 30. septembra a majú tieto vlastnosti:

Farba šupy: svetlozelená;

Tvar: elipsovito-guľatý;

Veľkosť plodov: stredne veľké;

Hmotnosť plodov: nie menej ako 100 g;

Dužina: citrónovožltá;

Šťava: citrónovožltej farby;

Minimálny obsah filtrovanej šťavy: > 25 % hmotnosti;

Brixov stupeň dužiny: > 6;

Kyslosť: > 5,5 %.

Plody, na ktoré sa vzťahuje chránené zemepisné označenie „Limone di Siracusa“, sa musia uvádzať na trh v čerstvom stave v kategóriách Extra a Prima. Prípustné vnútorné priemery sú: 3, 4, 5.

4.3.   Zemepisná oblasť:

Do oblasti výroby citrónov Limone di Siracusa CHZO patria obce Augusta, Melilli, Siracusa, Avola, Noto, Rosolini, Floridia, Solarino, Sortino a Priolo Gargallo.

Táto zemepisná oblasť sa rozprestiera nie viac ako 10 km od pobrežia Iónskeho mora a jej nadmorská výška nepresahuje 210 metrov nad úrovňou mora. Na severe je oblasť ohraničená údoliami, ktoré sa nachádzajú južne od potoka Porcaria, a na juhu údoliami nachádzajúcimi sa južne od rieky Tellaro.

4.4.   Dôkaz o pôvode:

Každá fáza výrobného procesu sa musí sledovať, pričom v každej fáze sa zaznamenávajú výrobky na vstupe a na výstupe. Takýmto spôsobom a zaznamenávaním údajov do príslušných zoznamov, za ktoré zodpovedá kontrolný orgán, a ktoré sa týkajú parciel, výrobcov, spracovateľov a baliarní, ako aj vďaka včasnému informovaniu kontrolného orgánu o vyprodukovaných množstvách sa zabezpečuje vysledovateľnosť výrobku. Všetky fyzické alebo právnické osoby uvedené v príslušných registroch podliehajú kontrolám kontrolného orgánu, ako je ustanovené vo výrobnej špecifikácii a v príslušnom pláne kontroly.

4.5.   Spôsob výroby:

Výsadby, metódy pestovania a systémy prerezávania musia byť také, aby okrem bežného vetrania a vystavenia rastlín slnku umožnili zachovať dokonalú rovnováhu a vývoj rastlín. Maximálna hustota výsadby je 400 rastlín na hektár. V prípade dynamických výsadieb je maximálna prípustná hustota 850 rastlín na hektár.

Koreňové priesady sú: „Arancio amaro“, „Poncirus trifoliata“, „Citrange Troyer“, „Citrange Carrizo“ a „Citrus macrophylla“, ktoré majú vysokú genetickú stabilitu.

Plody rastlín sa musia zberať ručne.

Plody sa musia odtrhávať zbernými nožničkami na odrezanie stonky. Zber sa vykonáva priamo z rastliny podľa tradičných metód a pri takom stupni zrelosti plodov, aby sa zaručila ich dobrá organoleptická a estetická kvalita.

Maximálna povolená produkcia citrónov je stanovená na 29 t/ha počas celej sezóny produkcie a zahŕňa plody všetkých období kvitnutia.

4.6.   Spojenie:

„Limone di Siracusa“ charakterizuje vyšší obsah šťavy, stredne veľké kusy a sezóna zberu, ktorá trvá celý rok. Tieto osobitosti vyplývajú z pôdnych a klimatických podmienok územia a odrôd prítomných v oblasti výroby. „Limone di Siracusa“ sa pestujú pozdĺž pobrežia a v niektorých obmedzených vnútrozemných oblastiach nachádzajúcich sa v údoliach vodných tokov, ktoré pretekajú provinciou Siracusa. Z analýzy priemerných ročných hodnôt teplôt nameraných na pobrežnej rovine Syrakúz možno v skutočnosti ukázať, že prostredie Syrakúz predstavuje podmienky mierneho podnebia od októbra do marca a suchého podnebia od apríla do septembra. Pôdy v celej oblasti majú vynikajúcu úrodnosť, sú viac alebo menej hlboké a obsahujú veľa živín a organických látok.

Voda je rozhodujúcim faktorom pri pestovaní citrónov. Zásoby vody v oblasti produkcie „Limone di Siracusa“ zabezpečuje veľká podzemná vodná nádrž na náhornej rovine Iblea, ktorá predstavuje najdôležitejšiu prírodnú nádrž vody na celej Sicílii, a povrchové vodné toky. Dostupnosť vody spolu s vlhkosťou vzduchu zohrávajú významnú úlohu pri definovaní kvality plodov „Limone di Siracusa“, dostatočné zavlažovanie a priemerne vlhké ovzdušie v skutočnosti umožňujú dopestovať šťavnatejšie plody pravidelného tvaru s jemnou šupou, ktoré možno zberať 12 mesiacov v roku.

Sicília má historickú tradíciu v pestovaní citrusov a dodržiavaní dávnych tradícií pestovania týchto rastlín, ktoré sa odovzdávajú z generácie na generáciu, a pestovanie citrusov pretrváva v oblasti Syrakúz ešte aj dnes, pričom viedlo k vzniku skutočnej školy špecialistov na pestovanie „Limone di Siracusa“.

4.7.   Kontrolný orgán:

Kontrolný orgán spĺňa podmienky ustanovené v norme EN 45011.

| Názov: | Det Norske Veritas Italia |
| --- | --- |
| Adresa: | Viale A. De Gasperi 187 |
| 95127 Catania CT |
| ITALIA |

Názov:

Det Norske Veritas Italia

Adresa:

Viale A. De Gasperi 187

95127 Catania CT

ITALIA

Tel.

+39 095370020

Fax

+39 095372871

E-mail:

—

4.8.   Označovanie:

V prípade balených plodov sa musí aspoň na jednej zo strán obalu uviesť čitateľnými a viditeľnými písmenami prostredníctvom priamej nezmazateľnej potlače alebo etikety, ktorá je pripojená k hrdlu alebo na ňom pevne upevnená: odrodu, pôvod, kategóriu, vnútorný priemer, výrobnú sériu.

V prípade plodov, ktoré sa predávajú voľne na kusy, je povinné označenie s uvedením 100 % týchto údajov.

Na obaly sa používajú tieto materiály: kartón, drevo, umelá hmota. Pripúšťa sa aj použitie vratných, recyklovateľných obalov z umelej hmoty. Prípustné obaly sú: sieťky a tašky s umelohmotnou páskou upevnenou na sieťku. Na každom obale a na každom balení sa musí uviesť logo „Limone di Siracusa“.

Logo tvorí horizontálny ovál, na ktorom je bielo-čiernou farbou zobrazené Teatro Greco di Siracusa (grécke divadlo v Syrakúzach), v ktorom sú na pravej strane obrázku, na javisku, položené dva citróny. Jeden celý citrón aj s listom je umiestnený v pozadí, druhý je prekrojený a čiastočne zakrýva prvý citrón. Citrón s listom má stonku a list je zelenej farby so štvorfarebným rozkladom. List je otočený smerom k stredu značky a čiastočne prekrýva citrón, ku ktorému je pripojený stonkou.

Vo vnútornej strane oválu sa v hornej časti uvádza nápis „Limone di Siracusa“.

Je zakázané pridať akýkoľvek prívlastok a formulácie vrátane akostných prídavných mien ako „fine“ (jemný), „superiore“ (vynikajúci) „selezionato“ (výberový), „scelto“ (vybraný) a podobné, iné ako tie, ktoré sú výslovne ustanovené. Nie je povolené používať výrazy, ktoré majú pochvalný význam.

Image

---

(1)  Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 26.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 135/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 135/29

---

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

2010/C 135/12

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietky proti žiadosti o zápis podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 (1). Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„ARANCIA DI RIBERA“

ES č.: IT-PDO-0005-0669-07.01.2008

CHZO ( ) CHOP ( X )

1.   Názov:

„Arancia di Ribera“

2.   Členský štát alebo tretia krajina:

Taliansko

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny:

3.1.   Druh výrobku:

| Trieda 1.6: | Ovocie, zelenina a obilniny v pôvodnom stave alebo spracované. |
| --- | --- |

Trieda 1.6:

Ovocie, zelenina a obilniny v pôvodnom stave alebo spracované.

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1:

Chránené označenie pôvodu „Arancia di Ribera“ je vyhradené pre produkciu pochádzajúcu z týchto odrôd: Brasiliano a jej klony, konkrétne Brasiliano obyčajný, Brasiliano ozdravený, Washington Navel, Washington navel obyčajný, Washington Navel ozdravený, Washington Navel 3033, Navelina a jej klony, konkrétne Navelina obyčajná, Navelina ozdravená a Navelina ISA 315. Pomaranče s CHOP „Arancia di Ribera“ vhodné na konzumáciu majú tieto vlastnosti: ovocný (citrusový) plod má priemer minimálne 70 mm, je podľa európskej klasifikácie kalibru minimálne 6, má typickú guľato-elipsovitú formu (vajcovitú alebo sploštenú alebo elipsovitú) so zárodkom ďalšieho menšieho plodu na špičke. Šupka je jednotnej oranžovej farby a koncom zimy má tendenciu nabrať červený nádych. Dužina je jednotnej oranžovej farby, je jemná a pevná. Šťava má oranžovú farbu a predstavuje minimálne 40 % produktu. Obsah rozpustných pevných látok je medzi 9 a 15 Brix, kyslosť sa pohybuje od 0,75 do 1,50 a pomer rozpustných pevných látok a organických titračných kyselín je aspoň 8. CHOP „Arancia di Ribera“ je vyhradené pre pomaranče obchodných tried „Extra“ a „I“.

3.3.   Suroviny (len pri spracovaných výrobkoch):

—

3.4.   Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu):

—

3.5.   Konkrétne kroky pri výrobe, ktoré sa musia uskutočniť v označenej zemepisnej oblasti:

V záujme zachovania kvality a neporušenosti produkcie, na ktorú sa vzťahuje CHOP, musia sa všetky činnosti súvisiace s balením uskutočniť v oblasti produkcie vymedzenej v bode 4, pretože dlhšia preprava a opakovaná manipulácia by mohli podnietiť vznik patogénnych javov a nákazu produktu.

Pomaranče Arancia di Ribera totiž nie sú chemicky ošetrované pred zberom, po zbere ani pri balení. Z dôvodu neprítomnosti konzervačných látok na šupke je plod citlivejší pri doprave a na manipuláciu.

3.6.   Osobitné pravidlá pre krájanie, strúhanie, balenie atď.:

Pomaranče s CHOP „Arancia di Ribera“ sa predávajú v týchto baleniach:

| — | nádoby a/alebo drevené, umelohmotné a kartónové podnosy s maximálnou hmotnosťou 25 kg, |
| --- | --- |

—

nádoby a/alebo drevené, umelohmotné a kartónové podnosy s maximálnou hmotnosťou 25 kg,

| — | sieťky s maximálnou hmotnosťou 5 kg, |
| --- | --- |

—

sieťky s maximálnou hmotnosťou 5 kg,

| — | debničky s lôžkami s maximálnou hmotnosťou 40 kg. |
| --- | --- |

—

debničky s lôžkami s maximálnou hmotnosťou 40 kg.

Balenie, sieťky a debničky musia byť zapečatené tak, aby sa z nich nič nedalo vybrať bez toho, aby sa porušilo zapečatenie.

3.7.   Osobitné pravidlá pre označovanie:

Na balení sa musí nachádzať štítok, na ktorom sa zreteľným a čitateľným písmom uvádza:

| — | názov „Arancia di Ribera D.O.P.“ a logo, pričom je ich písmo o jednu veľkosť väčšie ako ostatné údaje uvedené na štítku, |
| --- | --- |

—

názov „Arancia di Ribera D.O.P.“ a logo, pričom je ich písmo o jednu veľkosť väčšie ako ostatné údaje uvedené na štítku,

| — | odroda pomaranča: Brasiliano, Washington navel alebo Navelina, |
| --- | --- |

—

odroda pomaranča: Brasiliano, Washington navel alebo Navelina,

| — | meno, obchodný názov, adresa výrobného podniku a/alebo baliarne, |
| --- | --- |

—

meno, obchodný názov, adresa výrobného podniku a/alebo baliarne,

Obchodná trieda „Extra“ alebo „I“.

Pridať akýkoľvek údaj, ktorý nie je výslovne ustanovený, sa takisto zakazuje. Pripúšťa sa však: uvedenie odkazov na súkromné značky, pokiaľ nemajú pochvalný charakter a nemôžu spotrebiteľa uviesť do omylu, uvedenie názvu podniku, ktorý obrába pozemky, z ktorých produkty pochádzajú, a iné pravdivé a overiteľné odkazy, ktoré sú povolené platnými právnymi predpismi. Údaj o týždni, v ktorom sa uskutočnil zber ovocia, sa uvádza dobrovoľne.

Opis loga CHOP „Arancia di Ribera“ je takýto:

slová „Arancia di Ribera D.O.P. Denominazione Di Origine Protetta“ sú napísané písmom Textile, „Arancia di Ribera“ malým písmom a prvé písmená veľkým písmom s výnimkou predložky „di“, „DOP“ veľkými písmenami oddelenými bodkami a text „Denominazione di Origine Protetta“ celý veľkými písmenami. Nad slovami Arancia di Ribera sa nachádza štylizovaná linka pripomínajúca ovocie s obrysom a farbou, ktoré sú typické pre Arancia di Ribera: pôsobivá veľkosť, oranžová šupka a veľké listy. Vľavo od skratky „D.O.P“ sa nachádza štylizovaný obrys znázorňujúci Sicíliu. Na štítkoch nachádzajúcich sa na nádobách musia byť zreteľným a čitateľným tlačeným písmom uvedené tieto údaje:

Image

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti:

Zóna produkcie pomarančov „Arancia di Ribera“ sa rozprestiera pozdĺž vodných tokov Verdura, Magazzolo, Platani a Carboj, ako aj na ich brehoch a zahŕňa zóny provincie Agrigente, ktoré patria obciam: Bivona, Burgio, Calamonaci, Caltabellotta, Cattolica Eraclea, Cianciana, Lucca Sicula, Menfi, Montallegro, Ribera, Sciacca, Siculiana a Villafranca Sicula a provincie Palerma s obcou Chiusa Sclafani.

5.   Spojenie so zemepisnou oblasťou:

5.1.   Špecifickosť zemepisnej oblasti:

Oblasť pestovania pomarančov Arancia di Ribera je skutočnou „oázou pestovania pomarančov“ úplne mimo regionálneho kontextu pestovania citrusových plodov. Sady pomarančovníkov sa rozprestierajú vedľa vodných tokov Verdura a Magazzolo Platani a Carboj a na ich brehoch. Pôda, ktorá patrí k typom vertisoly a inceptisoly, má vďaka bohatým minerálom a zrnitostnému zloženiu veľký potenciál z hľadiska agronómie.

V letnom období, keď sú dažde zriedkavé, sú sady pomarančovníkov oblasti produkcie „Arancia di Ribera“ zavlažované vďaka systému kanálov, v ktorom sa využíva voda zadržaná v priehradách Castello, Arancio a Prizzi pochádzajúca z vodných tokov Magazzolo, Carboj a Verdura.

Uvedené vodné toky poskytujú dostatok vody výbornej kvality, vyrovnaného zloženia so slabou vodivosťou a bez znečisťujúcich látok.

Vďaka moru teplotné a vlhkostné podmienky plne vyhovujú ekofyziologickým potrebám pomarančov po celý rok. Len veľmi zriedka dochádza ku škodám spôsobeným prírodnými pohromami, akými sú mráz alebo vietor ako sirocco, ktoré na pestovaných rastlinách spôsobujú veľké škody.

5.2.   Špecifickosť výrobku:

Špecifickosť pomarančov „Arancia di Ribera“ spôsobuje ich veľká šťavnatosť a nízky odpor blany obaľujúcej mesiačiky a mechúriky pri prežúvaní. Tento pocit nízkeho odporu je takmer vždy spájaný s celkovým pocitom rozplývavosti.

Pre pomaranče „Arancia di Ribera“ je okrem toho charakteristický vysoký pomer pevných rozpustných látok a kyselín, chrumkavosť a vysoká chuťová trvanlivosť, vďaka čomu sú tieto pomaranče osobitne vhodné na konzumáciu v čerstvom stave, ako aj výrazná sladká chuť bez horkosti. Medzi ostatné typické vlastnosti pomarančov „Arancia di Ribera“ patrí intenzívna oranžová farba šupky a šťavy.

5.3.   Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo typickou vlastnosťou výrobku (CHOP), alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou typickou vlastnosťou výrobku (CHZO):

Vlastnosti pomarančov „Arancia di Ribera“ sú spojené s historickou kombináciou prírodných faktorov ako podnebie, terén, voda a zručnosti miestnych poľnohospodárov.

Pôda je bohatá na primárne rýchlo vstrebateľné minerály s vysokou katiónovou výmennou kapacitou (> 20 meq/100 g), čo výrazne pomáha zvyšovať obsah vymeniteľného draslíka, ktorý majú rastliny k dispozícii. Veľké množstvo dostupného draslíka, ktorý podporuje presun cukrov z koreňov, listov a vetiev do plodov, ako aj klimatické podmienky typické pre stredomorskú oblasť pomáhajú v rozhodujúcej miere zvyšovať obsah cukru a chuťovú kvalitu pomarančov „Arancia di Ribera“.

Pôda, ktorú v týchto oblastiach tvoria náplavové usadeniny, sa vyznačuje vyrovnanou štruktúrou, ktorá súvisí s vysokým obsahom hliny zmiešanej s pieskom a často s kameňmi. Je tak zaistený voľný kolobeh vody a vzduchu ako aj priebeh biologických procesov, ktoré sprevádza rozvoj priaznivej mikroflóry. Táto mikroflóra tým, že podporuje syntézu organických látok, pomáha pri asimilácii živín a vody a pri zvyšovaní obsahu šťavy v ovocí. Vďaka výbornej kvalite a dostatku vody z vodných tokov Magazzolo, Carboj a Verdura a vďaka neprítomnosti znečisťujúcich látok v pôde je zavlažovanie bezchybné a ideálne na zlepšenie organoleptických vlastností daného produktu. Práve tieto pôdne a klimatické podmienky dodávajú produktu jeho intenzívnu oranžovú farbu a predovšetkým vysoký obsah šťavy, vďaka čomu predstavuje aj dobrú odrodu pomarančov na džús.

Od roku 1950 sú tieto pomaranče na vnútroštátnych trhoch známe pod názvom „Arancia di Ribera“. Ich popularita sa v roku 1966 posilnila vďaka organizácii Fiera Mercato, z ktorej sa v roku 1985 stala „Sagra dell’Arancia di Ribera“. V údolí Verdura je na základe historických dokumentov podložené pestovanie vynikajúcich pomarančov od začiatku 19. storočia a je v nich opísané územie bohaté na veľmi sladké vody, ktorého produkty sa vozili do Palerma a vyvážali do Ameriky.

Hlavným aktérom tejto produkcie bol vždy poľnohospodár, ktorý dokázal čo najlepšie využiť výbornú aklimatizáciu odrôd na danom území a zaviedol jednoduché ale účinné zlepšenia, vďaka ktorým bolo možné prispôsobiť pestovanie pomarančov Arancia di Ribera rytmu a podmienkam modernej produkcie a zároveň neprekážať tradíciám a miestnej kultúre. Pokiaľ ide o zlepšenia, ktoré sa rozšírili, niektoré z nich časom umožnili šetrnejšie hospodárenie, najmä zavlažovanie systémom nízkotlakových potrubí, ktorým sa ušetrí voda, a používanie pneumatických nožníc pri orezávaní. Poľnohospodárske územie Ribera počas mnohých desaťročí predstavovalo najvyspelejšiu referenciu na regionálnej úrovni ale v niektorých prípadoch aj na vnútroštátnej úrovni vďaka odbornej kompetencii robotníkov, technickému pokroku, ktorý poľnohospodári v pestovaní dosiahli, a kvalite získanej produkcie, ktorá má naďalej veľký úspech.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie:

Konsolidované znenie špecifikácie výrobku sa nachádza:

| — | na tejto webovej stránke: http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm? txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  alebo: |
| --- | --- |

—

na tejto webovej stránke: http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm? txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

alebo:

| — | priamo na hlavnej stránke ministerstva (http://www.politicheagricole.it): kliknúť na „Prodotti di Qualità“ (na ľavej strane obrazovky) potom na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]“. |
| --- | --- |

—

priamo na hlavnej stránke ministerstva (http://www.politicheagricole.it): kliknúť na „Prodotti di Qualità“ (na ľavej strane obrazovky) potom na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]“.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.

---