# Eiropas Savienības C 68/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2010.068.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 68 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 18. marts |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2010.068.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 68

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 18. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU, STRUKTŪRU, BIROJU UN AĢENTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu, no vienas puses, un Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā Partnerattiecību nolīguma apvienotā Parlamentārā asambleja |
| 2010/C 068/01 | Pirmdienas, 2009. gada 30. novembra, sēdes protokols | 1 |
| Oficiālā atklāšanas sēde


  Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde


  Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs


  Parlamentiem nepiederošu pārstāvju akreditācija


  Aizstājēji


  Darba kārtības projekta pieņemšana (AP/100.586)


  ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 17. sesijas protokola apstiprināšana (OV C 221, 14.9.2009.)


  Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tostarp lēmumi, kas pieņemti Prezidija 2009. gada 29. novembra sanāksmē


  Par attīstību un humāno palīdzību atbildīgā EK komisāra Karel De Gucht paziņojums


  Jautājumi Komisijai


  Komisijas īstenotie pasākumi saistībā ar ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 17. sesijā Prāgā (Čehija) pieņemtajām rezolūcijām


  Debates ar Komisiju — brīvais mikrofons


  Kotonū partnerattiecību nolīguma pārskatīšana |
| 2010/C 068/02 | Otrdienas, 2009. gada 1. decembra, sēdes protokols | 4 |
| Aizstājēji


  Pasaules AIDS diena — Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi


  Lisabonas līgums


  Bēgļi, ar īpašu uzsvaru uz klimata pārmaiņu ietekmi — — debates bez rezolūcijas


  Steidzams jautājums Nr. 1 — klimata pārmaiņas


  Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums


  Finanšu krīzes ietekme ĀKK valstīs — Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja — Joseph Mugambe (Uganda) un Hans-Peter Meyer ziņojums |
| 2010/C 068/03 | Trešdienas, 2009. gada 2. decembra, sēdes protokols | 6 |
| Aizstājēji


  Protokola apstiprināšana sanāksmei, kas notika pirmdien, 2009. gada 30. novembrī


  Globālā pārvaldība un starptautisko organizāciju reforma — Politisko lietu komiteja — Donald Ramotar (Gajāna) un Miguel Angel Martínez Martínez ziņojums


  Katastrofu mazināšana un to seku novēršana — debates bez rezolūcijas


  PTO sarunas un ekonomisko partnerattiecību nolīgumi (EPN) — pašreizējais stāvoklis — debates bez rezolūcijas


  Jauniešu sociālā un kultūras integrācija un līdzdalība — Sociālo lietu un vides komiteja — Manuel Jiménez (Dominikānas Republika) un Olle Schmidt ziņojums


  Malāvijas rūpniecības un tirdzniecības ministra, ĀKK Padomes pašreizējā priekšsēdētāja Eunice Kazembe paziņojums


  Zviedrijas attīstības ministres, ES Padomes pašreizējās priekšsēdētājas Gunilla Carlsson paziņojums


  Jautājumi Padomei


  Debates ar Padomi — brīvais mikrofons


  Situācija Nigērā


  Steidzams jautājums Nr. 2 — stāvoklis Madagaskarā


  Valstu un reģionālie stratēģijas dokumenti saistībā ar 10. EAF, tostarp Angolas VSD |
| 2010/C 068/04 | Ceturtdienas, 2009. gada 3. decembra, sēdes protokols | 9 |
| Aizstājēji


  Protokolu apstiprināšana sanāksmei, kas notika trešdien, 2009. gada 2. decembrī, no rīta un pēcpusdienā


  Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi


  Balsojums par rezolūcijas priekšlikumiem, kas iekļauti triju pastāvīgo komiteju ziņojumos


  Balsojums par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem


  Deklarācija


  Citi jautājumi


  ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 19. sesijas laiks un vieta |
| I pielikums —   Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu saraksts alfabēta secībā | 11 |
| II pielikums —   Apmeklējuma reģistrs 2009. gada 30. novembra – 3. decembra sesijai Luandā (Angola) | 15 |
| III pielikums —   Pirmdienas, 2009. gada 30. novembra, sēdes protokola pielikums | 19 |
| IV pielikums —   Pieņemtās rezolūcijas | 20 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU, STRUKTŪRU, BIROJU UN AĢENTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu, no vienas puses, un Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā Partnerattiecību nolīguma apvienotā Parlamentārā asambleja

2010/C 068/01

Pirmdienas, 2009. gada 30. novembra, sēdes protokols

1

Oficiālā atklāšanas sēde

Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde

Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs

Parlamentiem nepiederošu pārstāvju akreditācija

Aizstājēji

Darba kārtības projekta pieņemšana (AP/100.586)

ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 17. sesijas protokola apstiprināšana (OV C 221, 14.9.2009.)

Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tostarp lēmumi, kas pieņemti Prezidija 2009. gada 29. novembra sanāksmē

Par attīstību un humāno palīdzību atbildīgā EK komisāra Karel De Gucht paziņojums

Jautājumi Komisijai

Komisijas īstenotie pasākumi saistībā ar ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 17. sesijā Prāgā (Čehija) pieņemtajām rezolūcijām

Debates ar Komisiju — brīvais mikrofons

Kotonū partnerattiecību nolīguma pārskatīšana

2010/C 068/02

Otrdienas, 2009. gada 1. decembra, sēdes protokols

4

Aizstājēji

Pasaules AIDS diena — Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi

Lisabonas līgums

Bēgļi, ar īpašu uzsvaru uz klimata pārmaiņu ietekmi — — debates bez rezolūcijas

Steidzams jautājums Nr. 1 — klimata pārmaiņas

Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums

Finanšu krīzes ietekme ĀKK valstīs — Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja — Joseph Mugambe (Uganda) un Hans-Peter Meyer ziņojums

2010/C 068/03

Trešdienas, 2009. gada 2. decembra, sēdes protokols

6

Aizstājēji

Protokola apstiprināšana sanāksmei, kas notika pirmdien, 2009. gada 30. novembrī

Globālā pārvaldība un starptautisko organizāciju reforma — Politisko lietu komiteja — Donald Ramotar (Gajāna) un Miguel Angel Martínez Martínez ziņojums

Katastrofu mazināšana un to seku novēršana — debates bez rezolūcijas

PTO sarunas un ekonomisko partnerattiecību nolīgumi (EPN) — pašreizējais stāvoklis — debates bez rezolūcijas

Jauniešu sociālā un kultūras integrācija un līdzdalība — Sociālo lietu un vides komiteja — Manuel Jiménez (Dominikānas Republika) un Olle Schmidt ziņojums

Malāvijas rūpniecības un tirdzniecības ministra, ĀKK Padomes pašreizējā priekšsēdētāja Eunice Kazembe paziņojums

Zviedrijas attīstības ministres, ES Padomes pašreizējās priekšsēdētājas Gunilla Carlsson paziņojums

Jautājumi Padomei

Debates ar Padomi — brīvais mikrofons

Situācija Nigērā

Steidzams jautājums Nr. 2 — stāvoklis Madagaskarā

Valstu un reģionālie stratēģijas dokumenti saistībā ar 10. EAF, tostarp Angolas VSD

2010/C 068/04

Ceturtdienas, 2009. gada 3. decembra, sēdes protokols

9

Aizstājēji

Protokolu apstiprināšana sanāksmei, kas notika trešdien, 2009. gada 2. decembrī, no rīta un pēcpusdienā

Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi

Balsojums par rezolūcijas priekšlikumiem, kas iekļauti triju pastāvīgo komiteju ziņojumos

Balsojums par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem

Deklarācija

Citi jautājumi

ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 19. sesijas laiks un vieta

I pielikums —   Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu saraksts alfabēta secībā

11

II pielikums —   Apmeklējuma reģistrs 2009. gada 30. novembra – 3. decembra sesijai Luandā (Angola)

15

III pielikums —   Pirmdienas, 2009. gada 30. novembra, sēdes protokola pielikums

19

IV pielikums —   Pieņemtās rezolūcijas

20

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU, STRUKTŪRU, BIROJU UN AĢENTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu, no vienas puses, un Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā Partnerattiecību nolīguma apvienotā Parlamentārā asambleja

| 18.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 68/1

---

PIRMDIENAS, 2009. GADA 30. NOVEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

(2010/C 68/01)

(Sēdi atklāja plkst. 11.05)

Oficiālā atklāšanas sēde

Asambleju uzrunāja:

Fernando da Piedade Dias dos Santos, Angolas Nacionālās asamblejas priekšsēdētājs, Wilkie Rasmussen, ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājs, Louis Michel, ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājs, un José Eduardo dos Santos, Angolas Republikas prezidents.

(Plkst. 12.15 sēdi pārtrauca, atsākot to plkst. 15.05)

SĒDI VADĪJA WILKIE RASMUSSEN,

līdzpriekšsēdētājs

Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde

Līdzpriekšsēdētājs sveica visus dalībniekus.

1.   Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu saraksts, ko nosūtījušas ĀKK valstu iestādes un Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs, tiks pievienots protokolam.

2.   Parlamentiem nepiederošu pārstāvju akreditācija

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka ĀKK valstu iestādes ir atsūtījušas parlamentiem nepiederošo pārstāvju sarakstu. Saskaņā ar Partnerattiecību nolīguma 17. panta 1. punktu un Apvienotās parlamentārās asamblejas Reglamenta 1. pantu līdzpriekšsēdētājs ierosināja šos pārstāvjus reģistrēt un iekļaut viņu vārdus protokola pielikumā.

Apvienotā parlamentārā asambleja tam piekrita.

Par “parlamenta neesamības” definīciju saskaņā ar Partnerattiecību nolīguma 17. panta 1. punktu un par Nigēras, Gvinejas un Madagaskaras pārstāvju akreditāciju runāja šādi locekļi: Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika), Assarid (Mali), Sall (Senegāla), līdzpriekšsēdētājs Michel, Striffler, Speroni un Baldeh (Gambija).

Apvienotā parlamentārā asambleja nolēma, ka Nigēras, Gvinejas un Madagaskaras pārstāvjiem, kas piedalās šajā sesijā, ir jāpiešķir novērotāju statuss.

3.   Aizstājēji

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja par šādiem aizstājējiem: Attard-Montalto (aizstāj Scicluna), Bastos (aizstāj Carvalho), Binev (aizstāj McMillan-Scott), Cashman (aizstāj Toia), Czarnecki (aizstāj Legutko), Fox (aizstāj Sturdy), Girling (aizstāj Ford), Goebbels (aizstāj Bullmann), Gomes (aizstāj Moreira), Gurmai (aizstāj De Keyser), Jäätteenmäki (aizstāj Jensen), Kastler (aizstāj Caspary), Leinen (aizstāj Ferreira
  E.), Migalski (aizstāj Vlasák), Ponga (aizstāj De
  Mita), Rinaldi (aizstāj Griesbeck), Sargentini (aizstāj Jadot), Theocharous (aizstāj Kuhn) un Włosowicz (aizstāj Hannan).

4.   Darba kārtības projekta pieņemšana (AP/100.586)

William (Seišela salas) lūdza vārdu, lai runātu par citiem jautājumiem.

Darba kārtības projektu pieņēma, kā norādīts šajā protokolā.

5.   ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 17. sesijas protokola apstiprināšana (OV C 221, 14.9.2009.)

Protokolu apstiprināja.

6.   Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tostarp lēmumi, kas pieņemti Prezidija 2009. gada 29. novembra sanāksmē

Līdzpriekšsēdētājs iepazīstināja ar Prezidija 2009. gada 29. novembra sanāksmes rezultātiem.

Līdzpriekšsēdētājs Michel un Tapsoba (Burkinafaso) runāja par nesen notikušo Apvienotās parlamentārās asamblejas reģionālo sanāksmi Burkinafaso.

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja šādus termiņus:

| — | attiecībā uz grozījumiem rezolūciju priekšlikumos, kas iekļauti pastāvīgo komiteju sniegtajos ziņojumos — pirmdiena, 30. novembris, plkst. 18.00; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz grozījumiem rezolūciju priekšlikumos, kas iekļauti pastāvīgo komiteju sniegtajos ziņojumos — pirmdiena, 30. novembris, plkst. 18.00;

| — | attiecībā uz grozījumiem kompromisa rezolūciju priekšlikumiem un citiem steidzamu rezolūciju priekšlikumiem, par kuriem jābalso — otrdiena, 1. decembris, plkst. 15.00; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz grozījumiem kompromisa rezolūciju priekšlikumiem un citiem steidzamu rezolūciju priekšlikumiem, par kuriem jābalso — otrdiena, 1. decembris, plkst. 15.00;

| — | attiecībā uz jautājumiem par balsošanas kārtību — trešdiena, 2. decembris, plkst. 18.00 (rakstveidā). |
| --- | --- |

—

attiecībā uz jautājumiem par balsošanas kārtību — trešdiena, 2. decembris, plkst. 18.00 (rakstveidā).

7.   Par attīstību un humāno palīdzību atbildīgā EK komisāra Karel De Gucht paziņojums

Līdzpriekšsēdētājs sveica komisāru un pateicās viņam par ieguldījumu Apvienotās parlamentārās asamblejas darbā.

Komisārs sniedza paziņojumu.

8.   Jautājumi Komisijai

Līdzpriekšsēdētājs iepazīstināja ar aplūkojamo jautājumu.

Komisijai pavisam tika uzdoti 23 jautājumi.

Komisija jau iepriekš bija atbildējusi uz jautājumiem rakstveidā, un komisārs De Gucht sniedza mutiskas atbildes uz šādiem papildu jautājumiem:

jautājums Nr. 2, ko uzdeva Guerrero Salom, par migrāciju un Kotonū nolīguma pārskatīšanu;

jautājums Nr. 9, ko uzdeva William (Seišela salas), par neaizsargātības FLEX;

jautājums Nr. 10, ko uzdeva Assarid (Mali), par neaizsargātības FLEX;

jautājums Nr. 11, ko uzdeva Joly, par neaizsargātības FLEX;

jautājums Nr. 12, ko uzdeva Zimmer, par ES Pārtikas mehānismu;

jautājums Nr. 4, ko uzdeva Mitchell, par īpašumtiesībām;

jautājums Nr. 5, ko uzdeva Ronzulli, par mājokļu projektu Āfrikai;

jautājums Nr. 17, ko uzdeva Martin, par zāļu pieejamību;

jautājums Nr. 19, ko uzdeva Bearder, par personu ar invaliditāti tiesībām;

jautājums Nr. 23, ko uzdeva Cashman, par homoseksualitātes dekriminalizēšanu;

jautājums Nr. 6, ko uzdeva Arif, par EPN un reģionālo integrāciju;

jautājums Nr. 13, ko uzdeva Rivasi, par piena eksporta subsīdijām;

Līdzpriekšsēdētājs atzina papildjautājumu par nepieņemamu.

jautājums Nr. 21, ko uzdeva Sargentini, par Somāliju;

Jautājumu Nr. 1, Nr. 7, Nr. 8, Nr. 14, Nr. 15, Nr. 18, Nr. 20 un Nr. 22 autoriem nebija papildjautājumu.

Jautājuma Nr. 12 autors sēdē nepiedalījās.

Jautājuma Nr. 3 autors Goerens, ko pārstāvēja Jäätteenmäki, arī iesniedza papildjautājumu.

9.   Komisijas īstenotie pasākumi saistībā ar ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 17. sesijā Prāgā (Čehija) pieņemtajām rezolūcijām

Komisārs De Gucht atsaucās uz izplatīto dokumentu, kurā ir sīki izklāstīti Komisijas īstenotie pasākumi saistībā ar Prāgā (Čehija) pieņemtajām rezolūcijām.

10.   Debates ar Komisiju — brīvais mikrofons

Uzstājās: Leinen, Martínez Martínez, Assarid (Mali), līdzpriekšsēdētājs Michel, Gomes, Durant, Ramotar (Gajāna), Schmidt, McAvan, Owona (Kamerūna), Ferreira J., Kastler, Engel, William (Seišela salas), Sall (Senegāla), Mafura (Lesoto), Attard-Montalto, Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika), Tapsoba (Burkinafaso) un Solamalemalo (Samoa).

Komisārs atbildēja uz visu locekļu izvirzītajiem jautājumiem.

11.   Kotonū partnerattiecību nolīguma pārskatīšana

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka Apvienotā parlamentārā asambleja šajā sesijā pieņems deklarāciju par šo jautājumu.

Stefano Manservisi, Eiropas Komisijas attīstības ģenerāldirektors, Brave Ndisale, ĀKK Vēstnieku komitejas priekšsēdētāja un galvenā ĀKK sarunu vadītāja, informēja par sasniegto Kotonū nolīguma pārskatīšanas sarunās.

Uzstājās: Kaczmarek, Mugambe (Uganda), Arif, Owona Kono (Kamerūna), līdzpriekšsēdētājs Michel, Joly, Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika), Zimmer, William (Seišela salas), Nedelcheva, Assarid (Mali), McAvan un Sall (Senegāla).

Manservisi un Ndisale atbildēja uz locekļu piezīmēm un jautājumiem.

(Sēdi slēdza plkst. 19.00)

Wilkie RASMUSSEN un

Louis MICHEL,

līdzpriekšsēdētāji

Sers John KAPUTIN un

Dietmar NICKEL,

līdzģenerālsekretāri

---

| 18.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 68/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 68/4

---

OTRDIENAS, 2009. GADA 1. DECEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

(2010/C 68/02)

(Sēdi atklāja plkst. 9.10)

SĒDI VADĪJA Louis MICHEL,

līdzpriekšsēdētājs

1.   Aizstājēji

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja par šādiem aizstājējiem: Bastos (aizstāj Carvalho), Binev (aizstāj McMillan-Scott), Cashman (aizstāj Toia), Czarnecki (aizstāj Legutko), Fox (aizstāj Sturdy), Girling (aizstāj Ford), Goebbels (aizstāj Bullmann), Gomes (aizstāj Moreira), Gurmai (aizstāj De
  Keyser), Jäätteenmäki (aizstāj Jensen), Kastler (aizstāj Caspary), Migalski (aizstāj Vlasák), Ponga (aizstāj De
  Mita), Rinaldi (aizstāj Griesbeck), Sargentini (aizstāj Jadot), Theocharous (aizstāj Kuhn) un Włosowicz (aizstāj Hannan).

2.   Pasaules AIDS diena

Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja par to, ka ir Pasaules AIDS diena, un līdzpriekšsēdētāji uzstājās ar paziņojumiem, lai pieminētu šo dienu.

Sekoja klusuma brīdis.

Uzstājās: Ronzulli, Cashman, Milupi (Zambija), Sylla (Mali), Ogwal (Uganda) un Jervase
  Yak (Sudāna).

3.   Lisabonas līgums

Līdzpriekšsēdētājs atgādināja par Lisabonas līguma stāšanos spēkā 1. decembrī.

4.   Bēgļi, ar īpašu uzsvaru uz klimata pārmaiņu ietekmi —

debates bez rezolūcijas

Sanda Kimbimbi, ANO Augstās komitejas bēgļu jautājumos īpašais pārstāvis, uzstājās ar paziņojumu.

Uzstājās: Manservisi (Eiropas Komisija), Roithová, Sylla (Mali), Gomes, Hamatoukour (Kamerūna), Jäätteenmäki, Mugambe (Uganda), Zimmer, Kombo (Kenija), Neuser, William (Seišela salas) un Manirakiza (Burundi).

Manservisi un Kimbimbi atbildēja uz locekļu piezīmēm un jautājumiem.

5.   Steidzams jautājums Nr. 1 — klimata pārmaiņas

Uzstājās: Manservisi (Eiropas Komisija), Zanicchi, McAvan, Sylla (Mali), Bearder, Sall (Senegāla), Manamela (Dienvidāfrika), Sargentini, Italeli (Tuvalu), Callanan, Roberts (Grenāda), Ferreira
  J., Darbo (Čada), Schnellhardt, Bounkoulou (Kongo Republika), Castex, Hamatoukour (Kamerūna), Mushelenga (Namībija), Ponga un Toga (Etiopija).

6.   Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas (EESK) un reģionālās pilsoniskās sabiedrības pārstāvju viedoklis.

Uzstājās Jahier, EESK ĀKK un ES uzraudzības komitejas priekšsēdētājs, un Makeka, Āfrikas Darba devēju asociācijas pārstāvis.

Uzstājās Schmidt un Rinaldi.

Jahier un Makeka atbildēja uz locekļu piezīmēm un jautājumiem.

7.   Finanšu krīzes ietekme ĀKK valstīs

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

Joseph Mugambe (Uganda) un Hans-Peter Meyer ziņojums

Uzstājās: Mugambe (Uganda), Mayer, Manservisi (Eiropas Komisija), Manamela (Dienvidāfrika), Mitchell, Assarid (Mali), Goebbels, Jäätteenmäki, Toga (Etiopija), Joly, Hamatoukour (Kamerūna), Czarnecki, Hoarau, Mafura (Lesoto), Engel, Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas), Arif, Sithole (Mozambika), Guerrero
  Salom, Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika), Gomes un Abdullahi (Nigērija).

Manservisi un līdzreferenti atbildēja uz locekļu piezīmēm un jautājumiem.

(Sēdi pārtrauca plkst. 12.55)

Wilkie RASMUSSEN un

Louis MICHEL,

līdzpriekšsēdētāji

Sers John KAPUTIN un

Dietmar NICKEL,

līdzģenerālsekretāri

---

| 18.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 68/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 68/6

---

TREŠDIENAS, 2009. GADA 2. DECEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

(2010/C 68/03)

(Sēdi atklāja plkst. 9.10)

SĒDI VADĪJA Louis MICHEL,

līdzpriekšsēdētājs

1.   Aizstājēji

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja par šādiem aizstājējiem:

Bastos (aizstāj Carvalho), Cashman (aizstāj Toia), Czarnecki (aizstāj Legutko), Girling (aizstāj Ford), Goebbels (aizstāj Bullmann), Gomes (aizstāj Moreira), Gurmai (aizstāj De
  Keyser), Jäätteenmäki (aizstāj Jensen), Migalski (aizstāj Vlasák), Ponga (aizstāj De
  Mita), Rinaldi (aizstāj Griesbeck), Sargentini (aizstāj Jadot), Theocharous (aizstāj Kuhn) un Włosowicz (aizstāj Hannan).

2.   Protokola apstiprināšana sanāksmei, kas notika pirmdien, 2009. gada 30. novembrī

Protokolu apstiprināja.

3.   Globālā pārvaldība un starptautisko organizāciju reforma

Politisko lietu komiteja

Donald Ramotar (Gajāna) un Miguel Angel Martínez Martínez ziņojums

Ramotar (Gajāna) un Martínez Martínez iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Vetter (Eiropas Komisija), Kaczmarek, Sylla (Mali), Castex, Toga (Etiopija), Schmidt, Ogwal (Uganda), Zimmer, Sithole (Mozambika), Mitchell, Hamatoukour (Kamerūna), Durant, William (Seišela salas), Gurmai, Sall (Senegāla), Ponga, Jean
  Marie (Sentlūsija) un Gomes.

Ramotar (Gajāna) un Martínez Martínez noslēdza debates.

4.   Katastrofu mazināšana un to seku novēršana — debates bez rezolūcijas

Uzstājās Pasaules Bankas Katastrofu mazināšanas un katastrofu seku novēršanas vispasaules mehānisma (GFDRR) programmu vadītājs Saroj K. Jha.

Uzstājās: Mitchell, Sylla (Mali), Ferreira
  J., Hamatoukour (Kamerūna), Rinaldi, William (Seišela salas) un Goebbels.

Jha atbildēja uz debatēs paustajiem viedokļiem.

Saistībā ar darba kārtību līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka vakarā no plkst. 19.00 līdz plkst. 20.00 notiks Prezidija ārkārtas sanāksme.

5.   PTO sarunas un ekonomisko partnerattiecību nolīgumi (EPN) — pašreizējais stāvoklis — debates bez rezolūcijas

Peter Thompson (Eiropas Komisija) iepazīstināja ar aplūkojamo jautājumu.

Uzstājās: Engel, Arif, Manamela (Dienvidāfrika), Rinaldi, Sylla (Mali), Durant, William (Seišela salas), Schnellhardt, Hamatoukour (Kamerūna), Mporogomyi (Tanzānija), Hoarau, Amon-Ago (Kotdivuāra) un Tirolien.

Thompson atbildēja uz izvirzītajiem jautājumiem.

6.   Jauniešu sociālā un kultūras integrācija un līdzdalība

Sociālo lietu un vides komiteja

Manuel Jiménez (Dominikānas Republika) un Olle Schmidt ziņojums

Schmidt un Rodgers (Surinama), kas aizstāja Jiménez (Dominikānas Republika), iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Janssen (Eiropas Komisija), Nedelcheva, Cashman, Bearder, Mohamed
  Ali (Etiopija), Rivasi, Ogwal (Uganda), Ferreira
  J., Hamatoukour (Kamerūna), Gahler, Ramotar (Gajāna), Haug, William (Seišela salas), Motlhale (Botsvāna) un Amon-Ago (Kotdivuāra).

Rodgers (Surinama) un Schmidt noslēdza debates.

(Plkst. 12.40 sēdi pārtrauca, atsākot to plkst. 15.10)

SĒDI VADĪJA WILKIE RASMUSSEN,

līdzpriekšsēdētājs

Līdzpriekšsēdētājs sveica ĀKK Padomes un ES Padomes pašreizējos priekšsēdētājus — Eunice Kazembe un Gunilla Carlsson.

7.   Malāvijas rūpniecības un tirdzniecības ministra, ĀKK Padomes pašreizējā priekšsēdētāja Eunice Kazembe paziņojums

Eunice Kazembe uzstājās ar paziņojumu ĀKK Padomes vārdā.

8.   Zviedrijas attīstības ministres, ES Padomes pašreizējās priekšsēdētājas Gunilla Carlsson paziņojums

Carlsson uzstājās ar paziņojumu ES Padomes vārdā.

9.   Jautājumi Padomei

ĀKK Padomei uzdeva trīs jautājumus.

Kazembe atbildēja uz šādu jautājumu un papildjautājumu.

Jautājums Nr. 3, ko uzdeva Schmidt, par Dawit Isaak.

Pēc šiem jautājumiem nebija papildu jautājumu:

jautājums Nr. 1, ko uzdeva Arif, par ĀKK valstu nostāju attiecībā uz ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN);

jautājums Nr. 2, ko uzdeva William (Seišela salas), par zivsaimniecību — uzraudzības mehānisms.

ES Padomei uzdeva deviņpadsmit jautājumus.

Carlsson atbildēja uz šādiem jautājumiem un papildjautājumiem:

jautājums Nr. 21, ko uzdeva Schmidt, par Dawit Isaak;

jautājums Nr. 13, ko uzdeva Castex, par starptautisko krīžu vadību Āfrikā;

jautājums Nr. 17, ko uzdeva Cashman, par homoseksualitātes dekriminalizēšanu;

jautājums Nr. 18, ko uzdeva Cashman (aizstāj Toia), par personām ar invaliditāti;

jautājums Nr. 7, ko uzdeva Sers Louis Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas), par pasaules finanšu krīzi;

jautājums Nr. 8, ko uzdeva Zimmer, par attīstības sadarbības finansēšanu;

jautājums Nr. 9, ko uzdeva Kaczmarek, par oficiālo attīstības palīdzību;

jautājums Nr. 10, ko uzdeva Joly, par finanšu līdzekļu nelikumīgu aizplūšanu no jaunattīstības valstīm;

jautājums Nr. 14, ko uzdeva Tirolien, par finansējumu jaunattīstības valstīm, lai tās varētu pielāgoties klimata pārmaiņām;

jautājums Nr. 15, ko uzdeva Assarid (Mali), par klimata pārmaiņām — atbalsts ĀKK valstīm;

jautājums Nr. 11, ko uzdeva William (Seišela salas), par EPN;

jautājums Nr. 16, ko uzdeva Sargentini, par Somāliju;

jautājums Nr. 22, ko uzdeva Goerens, par stāvokli Dārfūrā pēc konflikta oficiālas pārtraukšanas;

jautājums Nr. 4, ko uzdeva Jean Marie (Sentlūsija), par Lisabonas līguma ratifikācijas ietekmi uz ES un ĀKK valstu partnerību;

jautājums Nr. 5, ko uzdeva Skerritt-Andrew (Sentkitsa-Nevisa), par Kotonū nolīguma otro pārskatīšanu;

jautājums Nr. 6, ko uzdeva Martínez Martínez (aizstāja Guerrero Salom), par migrāciju — Kotonū nolīguma pārskatīšana;

jautājums Nr. 12, ko uzdeva Schnellhardt, par ES un Āfrikas kopējo stratēģiju;

jautājums Nr. 19, ko uzdeva Ronzulli, par dažādu etnisko grupu, kultūru un reliģiju demokrātiskas līdzāspastāvēšanas nodrošināšanu ĀKK un ES valstīs;

jautājums Nr. 20, ko uzdeva Zanicchi, par jaundzimušo mirstību — īpašas saistības attiecībā uz Ceturto Tūkstošgades attīstības mērķi.

Kazembe atbildēja arī uz jautājumu Nr. 10, Nr. 11, Nr. 16 un Nr. 19.

10.   Debates ar Padomi — brīvais mikrofons

Uzstājās: Ramotar (Gajāna), William (Seišela salas), Assarid (Mali), Sall (Senegāla), Ferreira J., Naib (Eritreja), Durant, Attard-Montalto, Milupi (Zambija), Callanan, Rivasi, Gomes un Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika).

Carlsson un Kazembe atbildēja uz izvirzītajiem jautājumiem.

11.   Situācija Nigērā

Uzstājās: Ali (Etiopija), Bundu (Sjerraleone), Gahler, Zimmer, Castex, Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika), Amon Ago (Kotdivuāra), Hama (Nigēra), Abdullahi (Nigērija) un līdzpriekšsēdētājs Rasmussen.

12.   Steidzams jautājums Nr. 2 — stāvoklis Madagaskarā

Uzstājās: Vetter (Eiropas Komisija), Sithole (Mozambika), Ronzulli, Assarid (Mali), Schmidt, Tirolien, Hoarau, Rivasi, Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika), William (Seišela salas), Striffler, Mahazaka (Madagaskara), Randrianiatovo (Madagaskara) un līdzpriekšsēdētājs Rasmussen.

13.   Valstu un reģionālie stratēģijas dokumenti saistībā ar 10. EAF, tostarp Angolas VSD

Uzstājās Ana Dias Lourenço, Angolas Republikas plānošanas ministre, un Diógenes do Espírito Santo Oliveira, Angolas Nacionālās asamblejas Ekonomikas un finanšu komitejas priekšsēdētājs.

Uzstājās: Ferreira (Eiropas Komisija), Gomes, De Sousa (Angola), Gahler, Nedelcheva un līdzpriekšsēdētājs Rasmussen.

(Sēdi slēdza plkst. 19.15)

Wilkie RASMUSSEN un

Louis MICHEL,

līdzpriekšsēdētāji

Sers John KAPUTIN un

Dietmar NICKEL,

līdzģenerālsekretāri

---

| 18.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 68/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 68/9

---

CETURTDIENAS, 2009. GADA 3. DECEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

(2010/C 68/04)

(Sēdi atklāja plkst. 9.10)

SĒDI VADĪJA Louis MICHEL,

līdzpriekšsēdētājs

1.   Aizstājēji

Līdzpriekšsēdētāja paziņoja par šādiem aizstājējiem:

Attard-Montalto (aizstāj Scicluna), Bastos (aizstāj Carvalho), Cashman (aizstāj Toia), Girling (aizstāj Ford), Goebbels (aizstāj Bullmann), Gomes (aizstāj Moreira), Gurmai (aizstāj De Keyser), Jäätteenmäki (aizstāj Jensen), Migalski (aizstāj Vlasák), Ponga (aizstāj De Mita), Sargentini (aizstāj Jadot), Theocharous (aizstāj Kuhn) un Włosowicz (aizstāj Hannan).

2.   Protokolu apstiprināšana sanāksmei, kas notika trešdien, 2009. gada 2. decembrī, no rīta un pēcpusdienā

Protokolu apstiprināja.

3.   Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi

Iepazīstināja ar šādiem darbsemināru kopsavilkuma ziņojumiem:

| — | Marthe Amon-Ago (Kotdivuāra) par mācībām pārvaldības uzlabošanai — Valsts administrācijas skolas apmeklējums; |
| --- | --- |

—

Marthe Amon-Ago (Kotdivuāra) par mācībām pārvaldības uzlabošanai — Valsts administrācijas skolas apmeklējums;

| — | Amadou Ciré Sall (Senegāla) “Sorry, Angola under Construction” — Luandas paplašināšanai paredzēto būvniecības projektu apmeklējums — dzīvojamās ēkas, futbola stadions, universitātes pilsētiņa un ZEE (īpaša ekonomiskā zona); |
| --- | --- |

—

Amadou Ciré Sall (Senegāla) “Sorry, Angola under Construction” — Luandas paplašināšanai paredzēto būvniecības projektu apmeklējums — dzīvojamās ēkas, futbola stadions, universitātes pilsētiņa un ZEE (īpaša ekonomiskā zona);

| — | Mariya Nedelcheva par dzīves apstākļu uzlabojumiem Musseques pilsētā — jaunu pilsētas mājokļu projekta apmeklējums |
| --- | --- |

—

Mariya Nedelcheva par dzīves apstākļu uzlabojumiem Musseques pilsētā — jaunu pilsētas mājokļu projekta apmeklējums

4.   Balsojums par rezolūcijas priekšlikumiem, kas iekļauti triju pastāvīgo komiteju ziņojumos

| — | Globālā pārvaldība un starptautisko organizāciju reforma

  Donald Ramotar (Gajāna) un Miguel Angel Martínez Martínez ziņojums
  Politikas lietu komiteja (ACP-EU/100.587/09/fin.)
  Seši asamblejas dalībnieki pieprasīja atsevišķu balsojumu un balsojumu atsevišķi pa palātām par E apsvērumu, un šis apsvērums tika pieņemts.
  Seši asamblejas dalībnieki pieprasīja atsevišķu balsojumu un balsojumu atsevišķi pa palātām par 11. punktu, un šis punkts tika noraidīts.
  Seši asamblejas dalībnieki pieprasīja atsevišķu balsojumu un balsojumu atsevišķi pa palātām par 29. punktu, un šis punkts tika noraidīts.
  Rezolūciju ar grozījumiem pieņēma vienprātīgi. |
| --- | --- |

—

Globālā pārvaldība un starptautisko organizāciju reforma

Donald Ramotar (Gajāna) un Miguel Angel Martínez Martínez ziņojums

Politikas lietu komiteja (ACP-EU/100.587/09/fin.)

Seši asamblejas dalībnieki pieprasīja atsevišķu balsojumu un balsojumu atsevišķi pa palātām par E apsvērumu, un šis apsvērums tika pieņemts.

Seši asamblejas dalībnieki pieprasīja atsevišķu balsojumu un balsojumu atsevišķi pa palātām par 11. punktu, un šis punkts tika noraidīts.

Seši asamblejas dalībnieki pieprasīja atsevišķu balsojumu un balsojumu atsevišķi pa palātām par 29. punktu, un šis punkts tika noraidīts.

Rezolūciju ar grozījumiem pieņēma vienprātīgi.

| — | Finanšu krīzes ietekme ĀKK valstīs

  Joseph Mugambe (Uganda) un Hans-Peter Meyer ziņojums
  Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja (ACP-EU/100.510/09/fin.)

  Mugambe (Uganda) iesniedza mutisku grozījumu grozījumam Nr. 4, un grozītais grozījums tika pieņemts.
  Goebbels iesniedza mutisku grozījumu grozījumam Nr. 5, un grozītais grozījums tika pieņemts.
  GUE/NGL grupa iesniedza mutisku grozījumu 13. punktam, un grozītais punkts tika pieņemts.
  S&D grupa iesniedza mutisku grozījumu 17. punktam, un grozītais punkts tika pieņemts.
  GUE/NGL grupa iesniedza mutisku grozījumu 21. punktam, un grozītais punkts tika pieņemts.
  Pieņēma grozījumu Nr. 1., Nr. 6, Nr. 8 un Nr. 9.
  Grozīto rezolūciju pieņēma vienbalsīgi. |
| --- | --- |

—

Finanšu krīzes ietekme ĀKK valstīs

Joseph Mugambe (Uganda) un Hans-Peter Meyer ziņojums

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja (ACP-EU/100.510/09/fin.)

Mugambe (Uganda) iesniedza mutisku grozījumu grozījumam Nr. 4, un grozītais grozījums tika pieņemts.

Goebbels iesniedza mutisku grozījumu grozījumam Nr. 5, un grozītais grozījums tika pieņemts.

GUE/NGL grupa iesniedza mutisku grozījumu 13. punktam, un grozītais punkts tika pieņemts.

S&D grupa iesniedza mutisku grozījumu 17. punktam, un grozītais punkts tika pieņemts.

GUE/NGL grupa iesniedza mutisku grozījumu 21. punktam, un grozītais punkts tika pieņemts.

Pieņēma grozījumu Nr. 1., Nr. 6, Nr. 8 un Nr. 9.

Grozīto rezolūciju pieņēma vienbalsīgi.

| — | Jauniešu sociālā un kultūras integrācija un līdzdalība

  Manuel Jiménez (Dominikānas Republika) un Olle Schmidt ziņojums
  Sociālo jautājumu un vides komiteja (ACP-EU/100.504/09/fin.)
  Desmit asamblejas dalībnieku pieprasīja atsevišķu balsojumu un balsojumu atsevišķi pa palātām par 2. punktu, un šis punkts tika noraidīts.
  Pieci asamblejas dalībnieki pieprasīja atsevišķu balsojumu un balsojumu atsevišķi pa palātām par 2. grozījumu, un šis grozījums tika noraidīts.
  Pieņēma grozījumu Nr. 1, Nr. 3 un Nr. 4.
  Grozīto rezolūciju pieņēma vienbalsīgi. |
| --- | --- |

—

Jauniešu sociālā un kultūras integrācija un līdzdalība

Manuel Jiménez (Dominikānas Republika) un Olle Schmidt ziņojums

Sociālo jautājumu un vides komiteja (ACP-EU/100.504/09/fin.)

Desmit asamblejas dalībnieku pieprasīja atsevišķu balsojumu un balsojumu atsevišķi pa palātām par 2. punktu, un šis punkts tika noraidīts.

Pieci asamblejas dalībnieki pieprasīja atsevišķu balsojumu un balsojumu atsevišķi pa palātām par 2. grozījumu, un šis grozījums tika noraidīts.

Pieņēma grozījumu Nr. 1, Nr. 3 un Nr. 4.

Grozīto rezolūciju pieņēma vienbalsīgi.

5.   Balsojums par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem

| — | Steidzams rezolūcijas priekšlikums par klimata pārmaiņām (ACP-EU/100.613/09/comp.)
  9. grozījumu 7. punktam atzina par nepieņemamu saskaņā ar Reglamenta 18. panta 1. punktu.
  Pieņēma grozījumu Nr. 1, Nr. 3, Nr. 6, Nr. 7, Nr. 8, Nr. 11 un Nr. 12.
  Atzinumu pieņēma, 80 locekļiem balsojot “par” un 12 — atturoties. |
| --- | --- |

—

Steidzams rezolūcijas priekšlikums par klimata pārmaiņām (ACP-EU/100.613/09/comp.)

9. grozījumu 7. punktam atzina par nepieņemamu saskaņā ar Reglamenta 18. panta 1. punktu.

Pieņēma grozījumu Nr. 1, Nr. 3, Nr. 6, Nr. 7, Nr. 8, Nr. 11 un Nr. 12.

Atzinumu pieņēma, 80 locekļiem balsojot “par” un 12 — atturoties.

| — | Steidzams rezolūcijas priekšlikums par stāvokli Madagaskarā (ACP-EU/100.624/09/comp.)
  Tika atsaukts grozījums Nr. 1, Nr. 2 un Nr. 4.

  Schmidt iesniedza mutisku kompromisa grozījumu, lai pievienotu jaunu 6.a punktu, un šis grozījums tika pieņemts.

  Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika) iesniedza mutisku grozījumu, lai pievienotu jaunu 7.a punktu, un šis grozījums tika pieņemts.

  Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika) iesniedza mutisku grozījumu par 11. punktu, un šis grozījums tika pieņemts.

  Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika) iesniedza mutisku grozījumu, lai pievienotu jaunu 11.a punktu, un šis grozījums tika pieņemts.
  Pieņēma grozījumu Nr. 3.
  Grozīto rezolūciju pieņēma vienbalsīgi. |
| --- | --- |

—

Steidzams rezolūcijas priekšlikums par stāvokli Madagaskarā (ACP-EU/100.624/09/comp.)

Tika atsaukts grozījums Nr. 1, Nr. 2 un Nr. 4.

Schmidt iesniedza mutisku kompromisa grozījumu, lai pievienotu jaunu 6.a punktu, un šis grozījums tika pieņemts.

Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika) iesniedza mutisku grozījumu, lai pievienotu jaunu 7.a punktu, un šis grozījums tika pieņemts.

Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika) iesniedza mutisku grozījumu par 11. punktu, un šis grozījums tika pieņemts.

Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika) iesniedza mutisku grozījumu, lai pievienotu jaunu 11.a punktu, un šis grozījums tika pieņemts.

Pieņēma grozījumu Nr. 3.

Grozīto rezolūciju pieņēma vienbalsīgi.

6.   Deklarācija

Luandas deklarācija par ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma (Kotonū nolīgums) otro pārskatīšanu tika pieņemta vienprātīgi. Līdzpriekšsēdētājs Michel informēja locekļus, ka līdzpriekšsēdētāju deklarācija par situāciju Nigērā ir pabeigta un izplatīta.

Uzstājās: Gahler, kas vērsa uzmanību uz līdzpriekšsēdētāju deklarāciju par situāciju Nigērā, kuras nosaukums joprojām ir “Deklarācijas projekts”.

7.   Citi jautājumi

Uzstājās: William (Seišela salas), Gahler, Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas), Bundu (Sjerraleone), Sithole (Mozambika), Cashman, Ferreira J., Martínez
  Martínez, Milupi (Zambija), De Sousa (Angola) un Rodgers (Surinama).

Līdzpriekšsēdētājs Michel pateicās De Sousa (Angola) par palīdzību sesijas organizēšanā un lūdza viņu izteikt pateicību Republikas prezidentam, ministru prezidentam un Nacionālās asamblejas priekšsēdētājam. Michel godināja līdzšinējos līdzģenerālsekretārus, kuri beidz pildīt savas pilnvaras, un līdzpriekšsēdētāju Rasmussen, kuram viņš pasniedza dāvanu.

8.   ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 19. sesijas laiks un vieta

APA 19. sesiju rīkos no 2010. gada 29. marta līdz 1. aprīlim Tenerifē (Spānija).

(Sēdi slēdza plkst. 11.00)

Wilkie RASMUSSEN un

Louis MICHEL,

līdzpriekšsēdētāji

Sers John KAPUTIN un

Dietmar NICKEL,

līdzģenerālsekretāri

---

I PIELIKUMS

APVIENOTĀS PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS LOCEKĻU SARAKSTS ALFABĒTA SECĪBĀ

| ĀKK pārstāvji | EP pārstāvji |
| --- | --- |
| RASMUSSEN (KUKA SALAS), līdzpriekšsēdētājs | MICHEL, līdzpriekšsēdētājs |
| ANGOLA (priekšsēdētāja vietnieks) | ARIF (priekšsēdētāja vietnieks) |
| BURKINAFASO (priekšsēdētāja vietnieks) | ŠŤASTNÝ (priekšsēdētāja vietnieks) |
| ETIOPIJA (priekšsēdētāja vietnieks) | HOARAU (priekšsēdētāja vietnieks) |
| GAMBIJA (priekšsēdētāja vietnieks) | KLASS (priekšsēdētāja vietniece) |
| GAJĀNA (priekšsēdētāja vietnieks) | NICHOLSON (priekšsēdētāja vietnieks) |
| KONGO Demokrātiskā Republika (priekšsēdētāja vietnieks) | McAVAN (priekšsēdētāja vietniece) |
| KONGO Republika (priekšsēdētāja vietnieks) | RONZULLI (priekšsēdētāja vietniece) |
| PAPUA-JAUNGVINEJA (priekšsēdētāja vietnieks) | GOERENS (priekšsēdētāja vietniece) |
| RUANDA (priekšsēdētāja vietnieks) | SCOTTA' (priekšsēdētāja vietnieks) |
| SURINAMA (priekšsēdētāja vietnieks) | ROITHOVÁ (priekšsēdētāja vietniece) |
| ZĀLAMANA SALAS (priekšsēdētāja vietnieks) | OUZKÝ (priekšsēdētāja vietnieks) |
| ZIMBABVE (priekšsēdētāja vietnieks) | RIVASI (priekšsēdētāja vietniece) |
| ANTIGVA UN BARBUDA | ALFONSI |
| AUSTRUMTIMORA | ALVES |
| BAHAMU SALAS | BAUER |
| BARBADOSA | BEARDER |
| BELIZA | BOVÉ |
| BENINA | BULLMANN |
| BOTSVĀNA | CALLANAN |
| BURUNDI | CARVALHO |
| CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA | CASA |
| ČADA | CASINI |
| DIENVIDĀFRIKA | CASPARY |
| DOMINIKA | CASTEX |
| DOMINIKĀNAS REPUBLIKA | CHRISTENSEN |
| DŽIBUTIJA | COELHO |
| EKVATORIĀLĀ GVINEJA | DE KEYSER |
| ERITREJA | DELVAUX |
| FIDŽI | DE MITA |
| GABONA | DE SARNEZ |
| GANA | DURANT |
| GRENĀDA | ENGEL |
| GVINEJA | ESTARÀS FERRAGUT |
| GVINEJA-BISAVA | FERREIRA, Elisa |
| HAITI | FERREIRA, João |
| JAMAIKA | FORD |
| KABOVERDE | GAHLER |
| KAMERŪNA | GRIESBECK |
| KENIJA | GUERRERO SALOM |
| KIRIBATI | HALL |
| KOMORU SAVIENĪBA | HÄNDEL |
| KOTDIVUĀRA | HANNAN |
| LESOTO | HAUG |
| LIBĒRIJA | JADOT |
| MADAGASKARA | JENSEN |
| MALĀVIJA | JOLY |
| MALI | KACZMAREK |
| MĀRŠALA SALU REPUBLIKA | KORHOLA |
| MAURĪCIJA | KUHN |
| MAURITĀNIJA | LEGUTKO |
| MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS | LE PEN |
| MOZAMBIKA | LÓPEZ AGUILAR |
| NAMĪBIJA | McMILLAN-SCOTT |
| NAURU REPUBLIKA | MANDERS |
| NIGĒRA | MARTIN |
| NIGĒRIJA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| NIUE | MATO ADROVER |
| PALAU | MAYER |
| SAMOA | MITCHELL |
| SANTOME UN PRINSIPI | MOREIRA |
| SEIŠELA SALAS | NEDELCHEVA |
| SENEGĀLA | NEUSER |
| SENTKITSA UN NEVISA | ROSSI |
| SENTLŪSIJA | SCHLYTER |
| SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS | SCHMIDT |
| SJERRALEONE | SCHNELLHARDT |
| SOMĀLIJA | SCICLUNA |
| SUDĀNA | SENYSZYN |
| SVAZILENDA | SPERONI |
| TANZĀNIJA | STRIFFLER |
| TOGO | STURDY |
| TONGA | TIROLIEN |
| TRINIDĀDA UN TOBĀGO | TOIA |
| TUVALU | VLASÁK |
| UGANDA | WIELAND |
| VANUATU | ZANICCHI |
| ZAMBIJA | ZIMMER |

ĀKK pārstāvji

EP pārstāvji

RASMUSSEN (KUKA SALAS), līdzpriekšsēdētājs

MICHEL, līdzpriekšsēdētājs

ANGOLA (priekšsēdētāja vietnieks)

ARIF (priekšsēdētāja vietnieks)

BURKINAFASO (priekšsēdētāja vietnieks)

ŠŤASTNÝ (priekšsēdētāja vietnieks)

ETIOPIJA (priekšsēdētāja vietnieks)

HOARAU (priekšsēdētāja vietnieks)

GAMBIJA (priekšsēdētāja vietnieks)

KLASS (priekšsēdētāja vietniece)

GAJĀNA (priekšsēdētāja vietnieks)

NICHOLSON (priekšsēdētāja vietnieks)

KONGO Demokrātiskā Republika (priekšsēdētāja vietnieks)

McAVAN (priekšsēdētāja vietniece)

KONGO Republika (priekšsēdētāja vietnieks)

RONZULLI (priekšsēdētāja vietniece)

PAPUA-JAUNGVINEJA (priekšsēdētāja vietnieks)

GOERENS (priekšsēdētāja vietniece)

RUANDA (priekšsēdētāja vietnieks)

SCOTTA' (priekšsēdētāja vietnieks)

SURINAMA (priekšsēdētāja vietnieks)

ROITHOVÁ (priekšsēdētāja vietniece)

ZĀLAMANA SALAS (priekšsēdētāja vietnieks)

OUZKÝ (priekšsēdētāja vietnieks)

ZIMBABVE (priekšsēdētāja vietnieks)

RIVASI (priekšsēdētāja vietniece)

ANTIGVA UN BARBUDA

ALFONSI

AUSTRUMTIMORA

ALVES

BAHAMU SALAS

BAUER

BARBADOSA

BEARDER

BELIZA

BOVÉ

BENINA

BULLMANN

BOTSVĀNA

CALLANAN

BURUNDI

CARVALHO

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

CASA

ČADA

CASINI

DIENVIDĀFRIKA

CASPARY

DOMINIKA

CASTEX

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA

CHRISTENSEN

DŽIBUTIJA

COELHO

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

DE KEYSER

ERITREJA

DELVAUX

FIDŽI

DE MITA

GABONA

DE SARNEZ

GANA

DURANT

GRENĀDA

ENGEL

GVINEJA

ESTARÀS FERRAGUT

GVINEJA-BISAVA

FERREIRA, Elisa

HAITI

FERREIRA, João

JAMAIKA

FORD

KABOVERDE

GAHLER

KAMERŪNA

GRIESBECK

KENIJA

GUERRERO SALOM

KIRIBATI

HALL

KOMORU SAVIENĪBA

HÄNDEL

KOTDIVUĀRA

HANNAN

LESOTO

HAUG

LIBĒRIJA

JADOT

MADAGASKARA

JENSEN

MALĀVIJA

JOLY

MALI

KACZMAREK

MĀRŠALA SALU REPUBLIKA

KORHOLA

MAURĪCIJA

KUHN

MAURITĀNIJA

LEGUTKO

MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS

LE PEN

MOZAMBIKA

LÓPEZ AGUILAR

NAMĪBIJA

McMILLAN-SCOTT

NAURU REPUBLIKA

MANDERS

NIGĒRA

MARTIN

NIGĒRIJA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

NIUE

MATO ADROVER

PALAU

MAYER

SAMOA

MITCHELL

SANTOME UN PRINSIPI

MOREIRA

SEIŠELA SALAS

NEDELCHEVA

SENEGĀLA

NEUSER

SENTKITSA UN NEVISA

ROSSI

SENTLŪSIJA

SCHLYTER

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS

SCHMIDT

SJERRALEONE

SCHNELLHARDT

SOMĀLIJA

SCICLUNA

SUDĀNA

SENYSZYN

SVAZILENDA

SPERONI

TANZĀNIJA

STRIFFLER

TOGO

STURDY

TONGA

TIROLIEN

TRINIDĀDA UN TOBĀGO

TOIA

TUVALU

VLASÁK

UGANDA

WIELAND

VANUATU

ZANICCHI

ZAMBIJA

ZIMMER

POLITIKAS LIETU KOMITEJA

| Komitejas locekļi no ĀKK valstīm | EP deputāti |
| --- | --- |
| IBOVI (KONGO REPUBLIKA), līdzpriekšsēdētājs | CASA, līdzpriekšsēdētājs |
| JOAZILE (HAITI), priekšsēdētāja vietnieks | KORHOLA, priekšsēdētāja vietniece |
| PAPUA-JAUNGVINEJA, priekšsēdētāja vietnieks | CASTEX, priekšsēdētāja vietniece |
| DE SOUSA (ANGOLA) | ALFONSI |
| BELIZA | BEARDER |
| ALA (BENINA) | CALLANAN |
| CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA | CASINI |
| RASMUSSEN (KUKA SALAS) | DE KEYSER |
| AMON-AGO (KOTDIVUĀRA) | DE MITA |
| NAIB (ERITREJA) | DURANT |
| TOGA (ETIOPIJA) | FERREIRA, Elisa |
| FIDŽI | GAHLER |
| ROGOMBE (GABONA) | GRIESBECK |
| FUSEINI (GANA) | HANNAN |
| ROBERTS (GRENĀDA) | HÄNDEL |
| GVINEJA | KACZMAREK |
| RAMOTAR (GAJĀNA) | LE PEN |
| KAMAR (KENIJA) | MANDERS |
| LIBĒRIJA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| NIUE | MOREIRA |
| SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS | NICHOLSON |
| SIBHILDA (DIENVIDĀFRIKA) | ROITHOVÁ |
| MPOROGOMYI (TANZĀNIJA) | SCOTTA' |
| TOGO | SPERONI |
| ITALELI (TUVALU) | STRIFFLER |
| MLOTSHWA (ZIMBABVE) | WIELAND |

Komitejas locekļi no ĀKK valstīm

EP deputāti

IBOVI (KONGO REPUBLIKA), līdzpriekšsēdētājs

CASA, līdzpriekšsēdētājs

JOAZILE (HAITI), priekšsēdētāja vietnieks

KORHOLA, priekšsēdētāja vietniece

PAPUA-JAUNGVINEJA, priekšsēdētāja vietnieks

CASTEX, priekšsēdētāja vietniece

DE SOUSA (ANGOLA)

ALFONSI

BELIZA

BEARDER

ALA (BENINA)

CALLANAN

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

CASINI

RASMUSSEN (KUKA SALAS)

DE KEYSER

AMON-AGO (KOTDIVUĀRA)

DE MITA

NAIB (ERITREJA)

DURANT

TOGA (ETIOPIJA)

FERREIRA, Elisa

FIDŽI

GAHLER

ROGOMBE (GABONA)

GRIESBECK

FUSEINI (GANA)

HANNAN

ROBERTS (GRENĀDA)

HÄNDEL

GVINEJA

KACZMAREK

RAMOTAR (GAJĀNA)

LE PEN

KAMAR (KENIJA)

MANDERS

LIBĒRIJA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

NIUE

MOREIRA

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS

NICHOLSON

SIBHILDA (DIENVIDĀFRIKA)

ROITHOVÁ

MPOROGOMYI (TANZĀNIJA)

SCOTTA'

TOGO

SPERONI

ITALELI (TUVALU)

STRIFFLER

MLOTSHWA (ZIMBABVE)

WIELAND

EKONOMIKAS ATTĪSTĪBAS, FINANŠU UN TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA

| Komitejas locekļi no ĀKK valstīm | EP deputāti |
| --- | --- |
| BOTSVĀNA, līdzpriekšsēdētājs | CARVALHO, līdzpriekšsēdētāja |
| LUTUNDULA (KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA), priekšsēdētāja vietnieks | LEGUTKO, priekšsēdētājas vietnieks |
| NIGĒRIJA, priekšsēdētāja vietnieks | ALVES, priekšsēdētājas vietnieks |
| BARBADOSA | ARIF |
| MANIRAKIZA (BURUNDI) | BOVÉ |
| EKVATORIĀLĀ GVINEJA | BULLMANN |
| JAMAIKA | CASPARY |
| MAFURA (LESOTO) | ENGEL |
| IMBARCAOUANE (MALI) | FORD |
| MAURITĀNIJA | GOERENS |
| MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS | GUERRERO SALOM |
| MUSHELENGA (NAMĪBIJA) | HOARAU |
| PALAU | JENSEN |
| POLISI (RUANDA) | KUHN |
| SENTKITSA UN NEVISA | MATO ADROVER |
| JEAN-MARIE (SENTLŪSIJA) | MAYER |
| SOLAMALEMALO KENETI (SAMOA) | MARTIN |
| SANTOME UN PRINSIPI | McMILLAN-SCOTT |
| SALL (SENEGĀLA) | MICHEL |
| WILLIAM (SEIŠELA SALAS) | MITCHELL |
| BUNDU (SJERRALEONE) | SCHLYTER |
| MUSA (SUDĀNA) | ŠŤASTNÝ |
| TONGA | SCICLUNA |
| TRINIDĀDA UN TOBĀGO | STURDY |
| MUGAMBE (UGANDA) | TIROLIEN |
| MILUPI (ZAMBIJA) | ZANICCHI |

Komitejas locekļi no ĀKK valstīm

EP deputāti

BOTSVĀNA, līdzpriekšsēdētājs

CARVALHO, līdzpriekšsēdētāja

LUTUNDULA (KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA), priekšsēdētāja vietnieks

LEGUTKO, priekšsēdētājas vietnieks

NIGĒRIJA, priekšsēdētāja vietnieks

ALVES, priekšsēdētājas vietnieks

BARBADOSA

ARIF

MANIRAKIZA (BURUNDI)

BOVÉ

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

BULLMANN

JAMAIKA

CASPARY

MAFURA (LESOTO)

ENGEL

IMBARCAOUANE (MALI)

FORD

MAURITĀNIJA

GOERENS

MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS

GUERRERO SALOM

MUSHELENGA (NAMĪBIJA)

HOARAU

PALAU

JENSEN

POLISI (RUANDA)

KUHN

SENTKITSA UN NEVISA

MATO ADROVER

JEAN-MARIE (SENTLŪSIJA)

MAYER

SOLAMALEMALO KENETI (SAMOA)

MARTIN

SANTOME UN PRINSIPI

McMILLAN-SCOTT

SALL (SENEGĀLA)

MICHEL

WILLIAM (SEIŠELA SALAS)

MITCHELL

BUNDU (SJERRALEONE)

SCHLYTER

MUSA (SUDĀNA)

ŠŤASTNÝ

TONGA

SCICLUNA

TRINIDĀDA UN TOBĀGO

STURDY

MUGAMBE (UGANDA)

TIROLIEN

MILUPI (ZAMBIJA)

ZANICCHI

SOCIĀLO LIETU UN VIDES KOMITEJA

| Komitejas locekļi no ĀKK valstīm | EP deputāti |
| --- | --- |
| VANUATU, līdzpriekšsēdētājs | RIVASI, līdzpriekšsēdētāja |
| SITHOLE (MOZAMBIKA), priekšsēdētāja vietniece | BAUER, priekšsēdētājas vietniece |
| MAURĪCIJA, priekšsēdētāja vietnieks | NEDELCHEVA, priekšsēdētājas vietniece |
| ANTIGVA UN BARBUDA | CHRISTENSEN |
| BAHAMU SALAS | COELHO |
| TAPSOBA (BURKINAFASO) | DELVAUX |
| HAMATOUKOUR (KAMERŪNA) | DE SARNEZ |
| KABOVERDE | ESTARAS FERRAGUT |
| DARBO (ČADA) | FERREIRA, João |
| KOMORU SAVIENĪBA | HALL |
| ATTEYEH (DŽIBUTIJA) | HAUG |
| DOMINIKA | JADOT |
| DOMINIKĀNAS REPUBLIKA | JOLY |
| BALDEH (GAMBIJA) | KLASS |
| GVINEJA-BISAVA | LÓPEZ AGUILAR |
| KIRIBATI | McAVAN |
| NORBERT RICHARD (MADAGASKARA) | NEUSER |
| AIPIRA (MALĀVIJA) | OUZKÝ |
| MĀRŠALA SALAS | RONZULLI |
| NAURU | ROSSI |
| HAMA (NIGĒRA) | SCHMIDT |
| ZĀLAMANA SALAS | SCHNELLHARDT |
| SOMĀLIJA | SENYSZYN |
| RODGERS (SURINAMA) | TOIA |
| HLOPE (SVAZILENDA) | VLASÁK |
| AUSTRUMTIMORA | ZIMMER |

Komitejas locekļi no ĀKK valstīm

EP deputāti

VANUATU, līdzpriekšsēdētājs

RIVASI, līdzpriekšsēdētāja

SITHOLE (MOZAMBIKA), priekšsēdētāja vietniece

BAUER, priekšsēdētājas vietniece

MAURĪCIJA, priekšsēdētāja vietnieks

NEDELCHEVA, priekšsēdētājas vietniece

ANTIGVA UN BARBUDA

CHRISTENSEN

BAHAMU SALAS

COELHO

TAPSOBA (BURKINAFASO)

DELVAUX

HAMATOUKOUR (KAMERŪNA)

DE SARNEZ

KABOVERDE

ESTARAS FERRAGUT

DARBO (ČADA)

FERREIRA, João

KOMORU SAVIENĪBA

HALL

ATTEYEH (DŽIBUTIJA)

HAUG

DOMINIKA

JADOT

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA

JOLY

BALDEH (GAMBIJA)

KLASS

GVINEJA-BISAVA

LÓPEZ AGUILAR

KIRIBATI

McAVAN

NORBERT RICHARD (MADAGASKARA)

NEUSER

AIPIRA (MALĀVIJA)

OUZKÝ

MĀRŠALA SALAS

RONZULLI

NAURU

ROSSI

HAMA (NIGĒRA)

SCHMIDT

ZĀLAMANA SALAS

SCHNELLHARDT

SOMĀLIJA

SENYSZYN

RODGERS (SURINAMA)

TOIA

HLOPE (SVAZILENDA)

VLASÁK

AUSTRUMTIMORA

ZIMMER

---

II PIELIKUMS

APMEKLĒJUMA REĢISTRS 2009. GADA 30. NOVEMBRA – 3. DECEMBRA SESIJAI LUANDĀ (ANGOLA)

| RASMUSSEN (Kuka salas), līdzpriekšsēdētājs | MICHEL, līdzpriekšsēdētājs |
| --- | --- |
| DE SOUSA (Angola) (priekšsēdētāja vietnieks) | ALFONSI (3)
   (4)
   (5) |
| DAYORI (Benina) | ARIF (priekšsēdētāja vietnieks) |
| MOTLHALE (Botsvāna) (priekšsēdētāja vietnieks) | ATTARD MONTALTO (aizstāj SCICLUNA) (2)
   (4)
   (5) |
| TAPSOBA (Burkinafaso) (priekšsēdētāja vietnieks) | BASTOS (aizstāj CARVALHO) |
| MANIRAKIZA (Burundi) | BEARDER |
| HAMATOUKOUR (Kamerūna) | BINEV (aizstāj McMILLAN) (2)
   (3) |
| DARBO (Čada) | CALLANAN |
| IBOVI (Kongo Republika) (priekšsēdētāja vietnieks) | CASTEX |
| LUTUNDULA (Kongo Demokrātiskā Republika) (priekšsēdētāja vietnieks) | CASHMAN (aizstāj TOIA) |
| AMON-AGO (Kotdivuāra) | CZARNECKI (aizstāj LEGUTKO) (2)
   (3)
   (4) |
| ATTEYEH (Džibutija) | CHRISTENSEN |
| NAIB (Eritreja) | DURANT |
| TOGA (Etiopija) (priekšsēdētāja vietnieks) | ENGEL |
| ROGOMBE (Gabona) | FERREIRA, João |
| BALDEH (Gambija) | FOX (aizstāj STURDY) (2)
   (3) |
| FUSEINI (Gana) | GAHLER |
| ROBERTS (Grenāda) | GIRLING (aizstāj FORD) |
| RAMOTAR (Gajāna) (priekšsēdētāja vietnieks) | GOEBELS (aizstāj BULLMANN) |
| JOAZILE (Haiti) | GOMES (aizstāj MOREIRA) |
| KAMAR (Kenija) | GUERRERO SALOM (2)
   (3) |
| MAFURA (Lesoto) | GURMAI (aizstāj DE KEYSER) |
| AIPIRA (Malāvija) | HAUG |
| ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) | HOARAU (priekšsēdētāja vietnieks) |
| OULD GUELAYE (Mauritānija) | JÄÄTTEENMÄKI (aizstāj JENSEN) |
| SITHOLE (Mozambika) | JOLY |
| MUSHELENGA (Namībija) | KACZMAREK |
| ABDULLAHI (Nigērija) | KASTLER (aizstāj CASPARY) (2)
   (3) |
| DEKENA (Papua–Jaungvineja) | KORHOLA (2)
   (3)
   (4) |
| POLISI (Ruanda) (priekšsēdētāja vietnieks) | LEINEN (aizstāj FERREIRA, Elisa) (2) |
| SKERRITT-ANDREW (Sentkitsa un Nevisa) (1) | McAVAN (priekšsēdētāja vietniece) |
| JEAN-MARIE (Sentlūsija) | MARTIN (2) |
| STRAKER (Sentvinsenta un Grenadīnas) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| SOLAMALEMALO (Samoa) | MAYER |
| SALL (Senegāla) | MIGALSKI (aizstāj VLASÁK) |
| WILLIAM (Seišela salas) | MITCHELL |
| BUNDU (Sjerraleone) | NEDELCHEVA |
| MANAMELA (Dienvidāfrika) | NEUSER |
| MUSA (Sudāna) | PONGA (aizstāj DE
  MITA) |
| RODGERS (Surinama) (priekšsēdētāja vietnieks) | RINALDI (aizstāj GRIESBEEK) (2)
   (3)
   (4) |
| HLOPHE (Svazilenda) | RIVASI (priekšsēdētāja vietniece) |
| MPOROGOMYI (Tanzānija) | ROITHOVÁ (priekšsēdētāja vietniece) |
| ITALELI (Tuvalu) | RONZULLI (priekšsēdētāja vietniece) |
| MUGAMBE (Uganda) | SARGENTINI (aizstāj JADOT) |
| MILUPI (Zambija) | SCHMIDT |
| HLONGWANE (Zimbabve) | SCHNELLHARDT |
| | SENYSZYN |
| | SPERONI (2)
   (3)
   (4) |
| | STRIFFLER |
| | THEOCHARUS (aizstāj KUHN) |
| | TIROLIEN |
| | WŁOSOWICZ (aizstāj HANNAN) |
| | ZANICCHI (2)
   (3)
   (4) |
| | ZIMMER |

RASMUSSEN (Kuka salas), līdzpriekšsēdētājs

MICHEL, līdzpriekšsēdētājs

DE SOUSA (Angola) (priekšsēdētāja vietnieks)

ALFONSI (3)
   (4)
   (5)

DAYORI (Benina)

ARIF (priekšsēdētāja vietnieks)

MOTLHALE (Botsvāna) (priekšsēdētāja vietnieks)

ATTARD MONTALTO (aizstāj SCICLUNA) (2)
   (4)
   (5)

TAPSOBA (Burkinafaso) (priekšsēdētāja vietnieks)

BASTOS (aizstāj CARVALHO)

MANIRAKIZA (Burundi)

BEARDER

HAMATOUKOUR (Kamerūna)

BINEV (aizstāj McMILLAN) (2)
   (3)

DARBO (Čada)

CALLANAN

IBOVI (Kongo Republika) (priekšsēdētāja vietnieks)

CASTEX

LUTUNDULA (Kongo Demokrātiskā Republika) (priekšsēdētāja vietnieks)

CASHMAN (aizstāj TOIA)

AMON-AGO (Kotdivuāra)

CZARNECKI (aizstāj LEGUTKO) (2)
   (3)
   (4)

ATTEYEH (Džibutija)

CHRISTENSEN

NAIB (Eritreja)

DURANT

TOGA (Etiopija) (priekšsēdētāja vietnieks)

ENGEL

ROGOMBE (Gabona)

FERREIRA, João

BALDEH (Gambija)

FOX (aizstāj STURDY) (2)
   (3)

FUSEINI (Gana)

GAHLER

ROBERTS (Grenāda)

GIRLING (aizstāj FORD)

RAMOTAR (Gajāna) (priekšsēdētāja vietnieks)

GOEBELS (aizstāj BULLMANN)

JOAZILE (Haiti)

GOMES (aizstāj MOREIRA)

KAMAR (Kenija)

GUERRERO SALOM (2)
   (3)

MAFURA (Lesoto)

GURMAI (aizstāj DE KEYSER)

AIPIRA (Malāvija)

HAUG

ASSARID IMBARCAOUANE (Mali)

HOARAU (priekšsēdētāja vietnieks)

OULD GUELAYE (Mauritānija)

JÄÄTTEENMÄKI (aizstāj JENSEN)

SITHOLE (Mozambika)

JOLY

MUSHELENGA (Namībija)

KACZMAREK

ABDULLAHI (Nigērija)

KASTLER (aizstāj CASPARY) (2)
   (3)

DEKENA (Papua–Jaungvineja)

KORHOLA (2)
   (3)
   (4)

POLISI (Ruanda) (priekšsēdētāja vietnieks)

LEINEN (aizstāj FERREIRA, Elisa) (2)

SKERRITT-ANDREW (Sentkitsa un Nevisa) (1)

McAVAN (priekšsēdētāja vietniece)

JEAN-MARIE (Sentlūsija)

MARTIN (2)

STRAKER (Sentvinsenta un Grenadīnas)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

SOLAMALEMALO (Samoa)

MAYER

SALL (Senegāla)

MIGALSKI (aizstāj VLASÁK)

WILLIAM (Seišela salas)

MITCHELL

BUNDU (Sjerraleone)

NEDELCHEVA

MANAMELA (Dienvidāfrika)

NEUSER

MUSA (Sudāna)

PONGA (aizstāj DE
  MITA)

RODGERS (Surinama) (priekšsēdētāja vietnieks)

RINALDI (aizstāj GRIESBEEK) (2)
   (3)
   (4)

HLOPHE (Svazilenda)

RIVASI (priekšsēdētāja vietniece)

MPOROGOMYI (Tanzānija)

ROITHOVÁ (priekšsēdētāja vietniece)

ITALELI (Tuvalu)

RONZULLI (priekšsēdētāja vietniece)

MUGAMBE (Uganda)

SARGENTINI (aizstāj JADOT)

MILUPI (Zambija)

SCHMIDT

HLONGWANE (Zimbabve)

SCHNELLHARDT

SENYSZYN

SPERONI (2)
   (3)
   (4)

STRIFFLER

THEOCHARUS (aizstāj KUHN)

TIROLIEN

WŁOSOWICZ (aizstāj HANNAN)

ZANICCHI (2)
   (3)
   (4)

ZIMMER

NOVĒROTĀJI:

KUBA

MARICHAL

MADAGASKARA

RAHARINAIVO

NAIKA

RABENANTOANDRO

RASENDRAHASINE

RANDRIANJATOVO

MAHAZAKA

NORBERT RICHARD

NIGĒRA

HAMA

BEN OMAR

LAMINE

SEYDOU

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

DOUGAN MALABO

MODU AKUSE BINDANG

Piedalījās arī:

| ANGOLA

  PINTO
  JOAQUIM
  IZATA
  SAMY
  PAIVA
  KABANGO
  MOREIRA
  CARVALHO
  SIMBRÃO | BELIZA

  GRANT | BENINA

  ALIA
  SEIDOU ADAMBI |
| --- | --- | --- |
| BURKINAFASO

  OUEDRAOGO
  NABA/OUBA | BURUNDI

  BARADANDIKANYA
  NDIZEYE | KAMERŪNA

  AWUDU MBAYA
  OWONA KONO
  KOMBO |
| KONGO REPUBLIKA

  EPOUMA
  MOUYECKET | KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA

  LUONO KIMBANGA
  OTSHUMAMPITA ALOKI
  MAYISHA
  MOLEKO | DOMINIKA

  KNIGHTS |
| DŽIBUTIJA

  ABDI | ETIOPIJA

  ALI
  ABERA
  AHMEDIN | GABONA

  MELIGHE
  NGOYO MOUSSAVOU
  ANGWE ABOUGHE |
| GANA

  KUMI | HAITI

  BEAUPLAN | KENIJA

  KOMBO |
| MALI

  CISSE
  SYLLA | MAURITĀNIJA

  KAMARA | NIGĒRIJA

  AKWASHIKI
  BARAYA
  ADEFIDIPE |
| RUANDA

  AYINKAMIYE | SENEGĀLA

  EL WALY DIOP
  SOW | SJERRALEONE

  BUYA
  JUMU |
| DIENVIDĀFRIKA

  SIBHIDLA
  DAVIDSON | SUDĀNA

  JERVASE YAK
  ALLOBA
  ABDEL HALIM | SURINAMA

  SITAL
  RATHIPAL |
| UGANDA

  ATIM
  OGWAL
  DOMBO
  KATENKA-APULI | ZIMBABVE

  MNKANDHLA
  MLOTSHWA | |

ANGOLA

PINTO

JOAQUIM

IZATA

SAMY

PAIVA

KABANGO

MOREIRA

CARVALHO

SIMBRÃO

BELIZA

GRANT

BENINA

ALIA

SEIDOU ADAMBI

BURKINAFASO

OUEDRAOGO

NABA/OUBA

BURUNDI

BARADANDIKANYA

NDIZEYE

KAMERŪNA

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

KOMBO

KONGO REPUBLIKA

EPOUMA

MOUYECKET

KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA

LUONO KIMBANGA

OTSHUMAMPITA ALOKI

MAYISHA

MOLEKO

DOMINIKA

KNIGHTS

DŽIBUTIJA

ABDI

ETIOPIJA

ALI

ABERA

AHMEDIN

GABONA

MELIGHE

NGOYO MOUSSAVOU

ANGWE ABOUGHE

GANA

KUMI

HAITI

BEAUPLAN

KENIJA

KOMBO

MALI

CISSE

SYLLA

MAURITĀNIJA

KAMARA

NIGĒRIJA

AKWASHIKI

BARAYA

ADEFIDIPE

RUANDA

AYINKAMIYE

SENEGĀLA

EL WALY DIOP

SOW

SJERRALEONE

BUYA

JUMU

DIENVIDĀFRIKA

SIBHIDLA

DAVIDSON

SUDĀNA

JERVASE YAK

ALLOBA

ABDEL HALIM

SURINAMA

SITAL

RATHIPAL

UGANDA

ATIM

OGWAL

DOMBO

KATENKA-APULI

ZIMBABVE

MNKANDHLA

MLOTSHWA

ĀKK UN ES PADOME

KAZEMBE, Malāvijas rūpniecības un tirdzniecības ministrs, ĀKK Padomes pašreizējais priekšsēdētājs

CARLSSON, Zviedrijas attīstības ministre, ES Padomes pašreizējā priekšsēdētāja

EIROPAS KOMISIJA

DE GUCHT, par attīstību un humāno palīdzību atbildīgais EK komisārs

MANSERVISI, Eiropas Komisijas Attīstības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors

ĀS

ANNADIF

ĀKK Vēstnieku komiteja

NDISALE, priekšsēdētāja

UNHCR

KIMBIMBI

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

JAHIER

MAKEKA

ANTAL

DANTIN

LAUKSAIMNIECĪBAS UN LAUKU SADARBĪBAS TEHNISKAIS CENTRS (CTA)

BOTO

BURGUET

NEUN

RIETUMĀFRIKAS VALSTU EKONOMIKAS KOPIENA (ECOWAS)

KESSIE

OSEI-MENSAH

ASADU

OUSMANE

SEIBOU

DIOUF

DELGADO

ĀKK VALSTU SEKRETARIĀTS

KAPUTIN, līdzģenerālsekretārs

ES VALSTU SEKRETARIĀTS

NICKEL, līdzģenerālsekretārs

---

(1)  Valsti pārstāv persona, kas nav parlamenta deputāts.

(2)  Piedalījās 2009. gada 30. novembra sēdē.

(3)  Piedalījās 2009. gada 1. decembra sēdē.

(4)  Piedalījās 2009. gada 2. decembra sēdē.

(5)  Piedalījās 2009. gada 3. decembra sēdē.

---

III PIELIKUMS

PIRMDIENAS, 2009. GADA 30. NOVEMBRA, SĒDES PROTOKOLA PIELIKUMS

Parlamentiem nepiederošu dalībnieku akreditācija

SENTKITSA UN NEVISA

Viņas Ekselence Shirley SKERRITT-ANDREW,

Sentkitsas un Nevisas vēstniece Briselē

---

IV PIELIKUMS

PIEŅEMTĀS REZOLŪCIJAS

| — | par globālo pārvaldību un starptautisko organizāciju reformu (ACP-EU/100.587/09/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | par finanšu krīzes ietekmi ĀKK valstīs (ACP-EU/100.510/09/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | par jauniešu sociālo un kultūras integrāciju un līdzdalību (ACP-EU/100.504/09/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | par klimata pārmaiņām (ACP-EU/100.613/09/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | par stāvokli Madagaskarā (ACP-EU/100.624/09/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Luandas deklarācija par ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma (Kotonū nolīgums) otro pārskatīšanu |
| --- | --- |

—

REZOLŪCIJA (1)

par globālo pārvaldību un starptautisko organizāciju reformu

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties Luandā (Angola) no 2009. gada 30. novembra līdz 3. decembrim, |
| --- | --- |

—

tiekoties Luandā (Angola) no 2009. gada 30. novembra līdz 3. decembrim,

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Londonā un Pitsburgā 2009. gada aprīlī un septembrī notikušo G20 sanāksmju rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Londonā un Pitsburgā 2009. gada aprīlī un septembrī notikušo G20 sanāksmju rezultātus,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas 2009. gada aprīļa paziņojumu par atbalstu jaunattīstības valstīm krīzes pārvarēšanas jomā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2009. gada aprīļa paziņojumu par atbalstu jaunattīstības valstīm krīzes pārvarēšanas jomā (2),

| — | ņemot vērā Larosière 2009. gada februāra ziņojumu par finanšu uzraudzību ES, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Larosière 2009. gada februāra ziņojumu par finanšu uzraudzību ES,

| — | ņemot vērā Pasaules Bankas ziņojumu “Globālās attīstības finansēšana 2009. gadā — pasaules ekonomiskās atveseļošanās redzējums”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Bankas ziņojumu “Globālās attīstības finansēšana 2009. gadā — pasaules ekonomiskās atveseļošanās redzējums”,

| — | ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti 2009. gada 24.–26. jūnijā Ņujorkā notikušajā ANO konferencē par pasaules finanšu un ekonomisko krīzi un tās ietekmi uz attīstību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti 2009. gada 24.–26. jūnijā Ņujorkā notikušajā ANO konferencē par pasaules finanšu un ekonomisko krīzi un tās ietekmi uz attīstību,

| — | ņemot vērā Politikas lietu komitejas ziņojumu (ACP-EU/100.587/09/fin.), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Politikas lietu komitejas ziņojumu (ACP-EU/100.587/09/fin.),

| A. | tā kā pasaulē pašlaik ir nepieredzēta mēroga krīze finanšu, ekonomikas, pārtikas pieejamības, enerģētikas un vides jomā; |
| --- | --- |

A.

tā kā pasaulē pašlaik ir nepieredzēta mēroga krīze finanšu, ekonomikas, pārtikas pieejamības, enerģētikas un vides jomā;

| B. | tā kā šīs krīzes saknes iesniedzas rūpnieciski attīstītajās valstīs, taču vissmagāk tā skar tieši jaunattīstības valstis; |
| --- | --- |

B.

tā kā šīs krīzes saknes iesniedzas rūpnieciski attīstītajās valstīs, taču vissmagāk tā skar tieši jaunattīstības valstis;

| C. | tā kā pasaules globālās pārvaldības struktūra, kuru izveidoja pēckara un koloniālajā periodā, joprojām atspoguļo pagājušā gadsimta ģeopolitisko līdzsvaru un vairs neatbilst globalizētās planētas realitātei; |
| --- | --- |

C.

tā kā pasaules globālās pārvaldības struktūra, kuru izveidoja pēckara un koloniālajā periodā, joprojām atspoguļo pagājušā gadsimta ģeopolitisko līdzsvaru un vairs neatbilst globalizētās planētas realitātei;

| D. | tā kā ir pamatīgi jāreformē mūsu starptautiskās politiskās un finanšu iestādes, lai tās kļūtu efektīvākas, pārredzamākas, reprezentatīvākas un leģitīmākas; |
| --- | --- |

D.

tā kā ir pamatīgi jāreformē mūsu starptautiskās politiskās un finanšu iestādes, lai tās kļūtu efektīvākas, pārredzamākas, reprezentatīvākas un leģitīmākas;

| E. | tā kā augstākā mēra pārmērības saistībā ar ierobežojumu atcelšanu, neoliberālu kapitālismu un brīva tirgus fundamentālismu ir sagrāvuši pasaules finanšu sistēmu, iznīcinājuši miljoniem darba vietu un palielinājuši nabadzību; |
| --- | --- |

E.

tā kā augstākā mēra pārmērības saistībā ar ierobežojumu atcelšanu, neoliberālu kapitālismu un brīva tirgus fundamentālismu ir sagrāvuši pasaules finanšu sistēmu, iznīcinājuši miljoniem darba vietu un palielinājuši nabadzību;

| F. | tā kā valsts ir atbildīga par to, lai tiktu veicināta stabilitāte, ilgtspējīga ekonomikas izaugsme par labu nabadzīgākajai sabiedrības daļai, un tai ir jānodrošina, ka no bagātības uzkrāšanas gūst labumu vairākums, nevis mazākums, un tādēļ tai ir jāveic tirgu regulācija un uzraudzība, kā arī jāuzņemas pārdalīšanas loma ekonomikā; |
| --- | --- |

F.

tā kā valsts ir atbildīga par to, lai tiktu veicināta stabilitāte, ilgtspējīga ekonomikas izaugsme par labu nabadzīgākajai sabiedrības daļai, un tai ir jānodrošina, ka no bagātības uzkrāšanas gūst labumu vairākums, nevis mazākums, un tādēļ tai ir jāveic tirgu regulācija un uzraudzība, kā arī jāuzņemas pārdalīšanas loma ekonomikā;

| G. | tā kā sakarā ar to, ka dažas valstis ir atteikušās īstenot daudzpusēju pieeju, pēdējos gados ir radusies konfrontācija, konflikti un nesaskaņas starp kultūrām; |
| --- | --- |

G.

tā kā sakarā ar to, ka dažas valstis ir atteikušās īstenot daudzpusēju pieeju, pēdējos gados ir radusies konfrontācija, konflikti un nesaskaņas starp kultūrām;

| H. | tā kā ir jāveic pasākumi klimata pārmaiņu apturēšanai, lai novērstu postošu kaitējumu videi un tā izraisītas smagas ekonomiskas un sociālas sekas; |
| --- | --- |

H.

tā kā ir jāveic pasākumi klimata pārmaiņu apturēšanai, lai novērstu postošu kaitējumu videi un tā izraisītas smagas ekonomiskas un sociālas sekas;

| I. | tā kā bagāto valstu valdības ir atradušas triljonus, lai izpirktu finanšu iestādes, taču dažas no tām nepilda savas Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) saistības; |
| --- | --- |

I.

tā kā bagāto valstu valdības ir atradušas triljonus, lai izpirktu finanšu iestādes, taču dažas no tām nepilda savas Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) saistības;

| J. | tā kā kopš Londonas G20 augstākā līmeņa sanāksmes tikai 1,6 % Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) jauno aizdevumu ir piešķirti Subsahāras Āfrikas valstīm; |
| --- | --- |

J.

tā kā kopš Londonas G20 augstākā līmeņa sanāksmes tikai 1,6 % Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) jauno aizdevumu ir piešķirti Subsahāras Āfrikas valstīm;

| K. | tā kā ĀKK valstis ir ļoti nepietiekami pārstāvētas tādās iestādēs kā Pasaules Banka, SVF un ANO Drošības padome; |
| --- | --- |

K.

tā kā ĀKK valstis ir ļoti nepietiekami pārstāvētas tādās iestādēs kā Pasaules Banka, SVF un ANO Drošības padome;

| L. | tā kā arī sievietes nav pietiekami pārstāvētas pārvaldības struktūrās; |
| --- | --- |

L.

tā kā arī sievietes nav pietiekami pārstāvētas pārvaldības struktūrās;

| M. | tā kā tiek lēsts, ka no jaunattīstības valstīm katru gadu nelikumīgi aizplūst kapitāls EUR 350-600 miljardu apmērā, ko lielā mērā veicina nodokļu oāzes un bankas noslēpums; |
| --- | --- |

M.

tā kā tiek lēsts, ka no jaunattīstības valstīm katru gadu nelikumīgi aizplūst kapitāls EUR 350-600 miljardu apmērā, ko lielā mērā veicina nodokļu oāzes un bankas noslēpums;

| N. | tā kā ESAO valstu palīdzība nabadzīgajiem lauksaimniekiem veido 1 % no to lauksaimniecības subsīdijām; |
| --- | --- |

N.

tā kā ESAO valstu palīdzība nabadzīgajiem lauksaimniekiem veido 1 % no to lauksaimniecības subsīdijām;

| O. | tā kā viens no Pasaules Bankas un SVF galvenajiem uzdevumiem ir nabadzības samazināšana; |
| --- | --- |

O.

tā kā viens no Pasaules Bankas un SVF galvenajiem uzdevumiem ir nabadzības samazināšana;

| P. | tā kā Pasaules Banka un SVF turpina piemērot saviem aizdevumiem ekonomiskus un politiskus nosacījumus; |
| --- | --- |

P.

tā kā Pasaules Banka un SVF turpina piemērot saviem aizdevumiem ekonomiskus un politiskus nosacījumus;

| Q. | tā kā, lai gan G20 valstu grupā, kas ir kļuvusi par starptautiskās sadarbības ekonomikas jomā galveno forumu, ir vairāk dalībnieku nekā G8, tajā tomēr nav pārstāvēti 85 % pasaules iedzīvotāju; |
| --- | --- |

Q.

tā kā, lai gan G20 valstu grupā, kas ir kļuvusi par starptautiskās sadarbības ekonomikas jomā galveno forumu, ir vairāk dalībnieku nekā G8, tajā tomēr nav pārstāvēti 85 % pasaules iedzīvotāju;

| R. | tā kā ESAO Attīstības palīdzības komiteja ir līdzekļu devēju valdību forums, savukārt jaunais Attīstības sadarbības forums ir iekļauts ANO struktūrā un sniedz jaunattīstības valstīm izpausmes un līdzdalības iespēju; |
| --- | --- |

R.

tā kā ESAO Attīstības palīdzības komiteja ir līdzekļu devēju valdību forums, savukārt jaunais Attīstības sadarbības forums ir iekļauts ANO struktūrā un sniedz jaunattīstības valstīm izpausmes un līdzdalības iespēju;

| S. | tā kā ir steidzami un svarīgi atjaunot sabiedrības uzticību mūsu globālās pārvaldības struktūrai, |
| --- | --- |

S.

tā kā ir steidzami un svarīgi atjaunot sabiedrības uzticību mūsu globālās pārvaldības struktūrai,

Globālā pārvaldība — taisnīgāka un demokrātiskāka jaunattīstības valstu pārstāvība un līdzdalība

| 1. | aicina starptautisko sabiedrību nodrošināt, lai globālās iestādes kļūtu reprezentatīvākas, demokrātiskākas un aptverošākas, ļaujot jaunattīstības valstīm, jo īpaši Āfrikas valstīm, kļūt ietekmīgākām un gūt lielākas lēmumpieņemšanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

aicina starptautisko sabiedrību nodrošināt, lai globālās iestādes kļūtu reprezentatīvākas, demokrātiskākas un aptverošākas, ļaujot jaunattīstības valstīm, jo īpaši Āfrikas valstīm, kļūt ietekmīgākām un gūt lielākas lēmumpieņemšanas pilnvaras;

| 2. | prasa G20 valstu grupai piešķirt G77 grupas dalībniekiem vietu pie sarunu galda; |
| --- | --- |

2.

prasa G20 valstu grupai piešķirt G77 grupas dalībniekiem vietu pie sarunu galda;

| 3. | atzinīgi vērtē Pitsburgas G20 sanāksmē pausto apņemšanos novirzīt daļu SVF kvotu dinamiskām jaunajām tirgus ekonomikas un jaunattīstības valstīm; prasa, lai SVF valde un Pasaules Bankas valde nodrošinātu taisnīgākas balsstiesības jaunattīstības valstīm un jaunajām tirgus ekonomikas valstīm; tādēļ aicina izveidot jaunu dubultā vairākuma balsošanas sistēmu, kuras pamatā būtu princips “katram loceklim — viena balss”, kā arī ekonomiskā nozīmīguma princips; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē Pitsburgas G20 sanāksmē pausto apņemšanos novirzīt daļu SVF kvotu dinamiskām jaunajām tirgus ekonomikas un jaunattīstības valstīm; prasa, lai SVF valde un Pasaules Bankas valde nodrošinātu taisnīgākas balsstiesības jaunattīstības valstīm un jaunajām tirgus ekonomikas valstīm; tādēļ aicina izveidot jaunu dubultā vairākuma balsošanas sistēmu, kuras pamatā būtu princips “katram loceklim — viena balss”, kā arī ekonomiskā nozīmīguma princips;

| 4. | aicina izbeigt ASV veto tiesības SVF un Pasaules Bankā; |
| --- | --- |

4.

aicina izbeigt ASV veto tiesības SVF un Pasaules Bankā;

| 5. | prasa, lai G20 turpina pildīt savu solījumu — panākt, ka visu starptautisko finanšu iestāžu augstāko vadību izvēlas atklātā, pārredzamā un uz nopelniem balstītā veidā; |
| --- | --- |

5.

prasa, lai G20 turpina pildīt savu solījumu — panākt, ka visu starptautisko finanšu iestāžu augstāko vadību izvēlas atklātā, pārredzamā un uz nopelniem balstītā veidā;

| 6. | mudina ANO Drošības padomi paplašināt savu locekļu skaitu; |
| --- | --- |

6.

mudina ANO Drošības padomi paplašināt savu locekļu skaitu;

Ekonomikas pārvaldība — apgūstot nesenās pagātnes mācību stundas

| 7. | prasa, lai atbilstoši G20 prasībām starptautiskā sabiedrība nodrošina stingrāku, pārredzamāku un atbildīgāku regulējumu pasaules finanšu tirgiem, paredzot lielāku pārraudzību; |
| --- | --- |

7.

prasa, lai atbilstoši G20 prasībām starptautiskā sabiedrība nodrošina stingrāku, pārredzamāku un atbildīgāku regulējumu pasaules finanšu tirgiem, paredzot lielāku pārraudzību;

| 8. | noteikti atbalsta SVF pilnīgu pārveidošanu, lai tas varētu efektīvāk īstenot uzraudzību un pārraudzību, kā arī nodrošināt agrīnus brīdinājumus pasaules tirgu nelīdzsvarotības vai makroekonomisko risku gadījumā; |
| --- | --- |

8.

noteikti atbalsta SVF pilnīgu pārveidošanu, lai tas varētu efektīvāk īstenot uzraudzību un pārraudzību, kā arī nodrošināt agrīnus brīdinājumus pasaules tirgu nelīdzsvarotības vai makroekonomisko risku gadījumā;

| 9. | aicina visus attiecīgos dalībniekus nodrošināt labāku sadarbību starp Bretonvudsas iestādēm, G20 un reģionālām attīstības bankām; |
| --- | --- |

9.

aicina visus attiecīgos dalībniekus nodrošināt labāku sadarbību starp Bretonvudsas iestādēm, G20 un reģionālām attīstības bankām;

| 10. | mudina G20 valstis, ES un ĀKK valstis nekavējoties rīkoties, lai izskaustu nodokļu oāzes, kā arī apkarot banku noslēpumu, uzlabot starptautisko sadarbību, automātisko informācijas apmaiņu, starptautisko korporāciju informācijas sniegšanas standartus katrā valstī atsevišķi, kā arī palielināt veiktspēju valstīs, kuras cieš no kapitāla aizplūdes; cer, ka no 2010. gada tiks ieviesti G20 grupas solītie pasākumi pret nodokļu oāzēm; |
| --- | --- |

10.

mudina G20 valstis, ES un ĀKK valstis nekavējoties rīkoties, lai izskaustu nodokļu oāzes, kā arī apkarot banku noslēpumu, uzlabot starptautisko sadarbību, automātisko informācijas apmaiņu, starptautisko korporāciju informācijas sniegšanas standartus katrā valstī atsevišķi, kā arī palielināt veiktspēju valstīs, kuras cieš no kapitāla aizplūdes; cer, ka no 2010. gada tiks ieviesti G20 grupas solītie pasākumi pret nodokļu oāzēm;

| 11. | lūdz valdības noteikt ierobežojumus administratīvo darbinieku atalgojumam, lai novērstu neadekvāti augstus atalgojuma līmeņus, un regulēt finanšu nozares stimulu shēmas, kas apdraud sistēmas stabilitāti; atzinīgi vērtē Pitsburgas G20 sanāksmē pausto atbalstu finanšu stabilitātes palielināšanai un kompensācijas un atalgojuma saistīšanai ar sasniegumiem ilgtermiņā, nevis pārmērīgu riskantu darbību; |
| --- | --- |

11.

lūdz valdības noteikt ierobežojumus administratīvo darbinieku atalgojumam, lai novērstu neadekvāti augstus atalgojuma līmeņus, un regulēt finanšu nozares stimulu shēmas, kas apdraud sistēmas stabilitāti; atzinīgi vērtē Pitsburgas G20 sanāksmē pausto atbalstu finanšu stabilitātes palielināšanai un kompensācijas un atalgojuma saistīšanai ar sasniegumiem ilgtermiņā, nevis pārmērīgu riskantu darbību;

Daudzpusība — priekšnosacījums pasaules mēroga problēmu risināšanai

| 12. | aicina visas valstis dedzīgi atbalstīt daudzpusību un ANO sistēmu; |
| --- | --- |

12.

aicina visas valstis dedzīgi atbalstīt daudzpusību un ANO sistēmu;

| 13. | iesaka ANO Attīstības sadarbības forumu un ESAO Attīstības palīdzības komiteju uzskatīt par diviem augsta līmeņa forumiem, lai īstenotu sadarbību attīstības jomā un analizētu un uzraudzītu atbalsta globālās tendences, tostarp atbalsta efektivitātes programmas īstenošanu; |
| --- | --- |

13.

iesaka ANO Attīstības sadarbības forumu un ESAO Attīstības palīdzības komiteju uzskatīt par diviem augsta līmeņa forumiem, lai īstenotu sadarbību attīstības jomā un analizētu un uzraudzītu atbalsta globālās tendences, tostarp atbalsta efektivitātes programmas īstenošanu;

| 14. | atzinīgi vērtē to, ka ASV ir nolēmusi no jauna iesaistīties ANO Cilvēktiesību padomes darbā un beidzot ir ieņēmusi savu vietu; aicina ES, ĀKK valstis un citus partnerus nodrošināt, lai minētā padome aizsargātu visus cilvēktiesību pārkāpumu upurus; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē to, ka ASV ir nolēmusi no jauna iesaistīties ANO Cilvēktiesību padomes darbā un beidzot ir ieņēmusi savu vietu; aicina ES, ĀKK valstis un citus partnerus nodrošināt, lai minētā padome aizsargātu visus cilvēktiesību pārkāpumu upurus;

Palīdzība un tirdzniecība

| 15. | atzinīgi vērtē G20 valstu apņemšanos novirzīt USD 1,1 triljonu pasaules ekonomikas stimulēšanai, taču pauž nožēlu, ka tikai daļa šīs summas ir piešķirta nabadzīgākajām valstīm; brīdina par to, ka jauna ievērojama parāda ietekme uz jaunattīstības valstīm var būt kropļojoša; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē G20 valstu apņemšanos novirzīt USD 1,1 triljonu pasaules ekonomikas stimulēšanai, taču pauž nožēlu, ka tikai daļa šīs summas ir piešķirta nabadzīgākajām valstīm; brīdina par to, ka jauna ievērojama parāda ietekme uz jaunattīstības valstīm var būt kropļojoša;

| 16. | aicina ES dalībvalstis pildīt TAM palīdzības saistības; |
| --- | --- |

16.

aicina ES dalībvalstis pildīt TAM palīdzības saistības;

| 17. | atzīst tirdzniecības nozīmi, taču uzsver, ka brīvi tirgi paši par sevi negarantē nabadzības izskaušanu; |
| --- | --- |

17.

atzīst tirdzniecības nozīmi, taču uzsver, ka brīvi tirgi paši par sevi negarantē nabadzības izskaušanu;

| 18. | mudina visas PTO dalībvalstis strādāt, lai panāktu taisnīgu Dohas attīstības sarunu kārtas iznākumu, kas mazinātu protekcionismu, tomēr atspoguļotu dažādas spējas un attīstības līmeņus, kas pastāv spēcīgākajās un vājākajās tautsaimniecībās, un ļautu ĀKK valstīm aizsargāt visneaizsargātākās nozares; |
| --- | --- |

18.

mudina visas PTO dalībvalstis strādāt, lai panāktu taisnīgu Dohas attīstības sarunu kārtas iznākumu, kas mazinātu protekcionismu, tomēr atspoguļotu dažādas spējas un attīstības līmeņus, kas pastāv spēcīgākajās un vājākajās tautsaimniecībās, un ļautu ĀKK valstīm aizsargāt visneaizsargātākās nozares;

| 19. | saistībā ar ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN) aicina ES respektēt to ĀKK valstu lēmumu, kuras nevēlas pāriet uz visaptverošu EPN vai izvēlas no jauna vienoties par pagaidu EPN pretrunīgiem jautājumiem; prasa nodrošināt Apvienotajai parlamentārajai asamblejai pilntiesīgu lomu visās paredzētajās EPN parlamentārajās kontroles struktūrās; |
| --- | --- |

19.

saistībā ar ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN) aicina ES respektēt to ĀKK valstu lēmumu, kuras nevēlas pāriet uz visaptverošu EPN vai izvēlas no jauna vienoties par pagaidu EPN pretrunīgiem jautājumiem; prasa nodrošināt Apvienotajai parlamentārajai asamblejai pilntiesīgu lomu visās paredzētajās EPN parlamentārajās kontroles struktūrās;

| 20. | aicina ES ievērojami samazināt lauksaimniecības subsīdijas un atcelt visas lauksaimniecības eksporta subsīdijas; |
| --- | --- |

20.

aicina ES ievērojami samazināt lauksaimniecības subsīdijas un atcelt visas lauksaimniecības eksporta subsīdijas;

| 21. | aicina ES saglabāt savas saistības sniegt palīdzību tirdzniecībai un turpināt atbalstīt ĀKK valstu tirdzniecības veiktspēju; |
| --- | --- |

21.

aicina ES saglabāt savas saistības sniegt palīdzību tirdzniecībai un turpināt atbalstīt ĀKK valstu tirdzniecības veiktspēju;

Sociālie un vides jautājumi

| 22. | aicina starptautisko sabiedrību īstenot augsta līmeņa aizsardzības standartus sociālās un vides aizsardzības jomā, kā arī saistībā ar darba ņēmēju tiesībām, tostarp Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) programmu pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai, kā arī atbalstīt jaunattīstības valstis šo standartu piemērošanā; |
| --- | --- |

22.

aicina starptautisko sabiedrību īstenot augsta līmeņa aizsardzības standartus sociālās un vides aizsardzības jomā, kā arī saistībā ar darba ņēmēju tiesībām, tostarp Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) programmu pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai, kā arī atbalstīt jaunattīstības valstis šo standartu piemērošanā;

| 23. | aicina visas valdības ievērot tiesības uz brīvām kolektīvām pārrunām un darba koplīguma slēgšanu, kā arī garantēt tiesības streikot, kas paredzētas Starptautiskās Darba organizācijas konstitūcijā; |
| --- | --- |

23.

aicina visas valdības ievērot tiesības uz brīvām kolektīvām pārrunām un darba koplīguma slēgšanu, kā arī garantēt tiesības streikot, kas paredzētas Starptautiskās Darba organizācijas konstitūcijā;

| 24. | lūdz ANO iekļaut visās politikas jomās dzimumu līdztiesību un lielāku iespēju piešķiršanu sievietēm; |
| --- | --- |

24.

lūdz ANO iekļaut visās politikas jomās dzimumu līdztiesību un lielāku iespēju piešķiršanu sievietēm;

| 25. | aicina ANO veikt uzlabojumus Apvienoto Nāciju Organizācijas Ekonomikas un sociālo lietu padomē (ECOSOC), lai veicinātu ilglaicīgus problēmu risinājumus ekonomikas, sociālajā, nodarbinātības, kultūras un veselības jomā; |
| --- | --- |

25.

aicina ANO veikt uzlabojumus Apvienoto Nāciju Organizācijas Ekonomikas un sociālo lietu padomē (ECOSOC), lai veicinātu ilglaicīgus problēmu risinājumus ekonomikas, sociālajā, nodarbinātības, kultūras un veselības jomā;

| 26. | aicina Pasaules Banku piešķirt lielāku prioritāti attīstības jautājumiem, klimata pārmaiņām un veselības un izglītības veicināšanai, kā paredzēts Pitsburgas G20 sanāksmes secinājumos; |
| --- | --- |

26.

aicina Pasaules Banku piešķirt lielāku prioritāti attīstības jautājumiem, klimata pārmaiņām un veselības un izglītības veicināšanai, kā paredzēts Pitsburgas G20 sanāksmes secinājumos;

| 27. | mudina visas valdības decembra Kopenhāgenas augstākā līmeņa sanāksmē par klimata jautājumiem panākt tālejošu, taisnīgu un ilgtspējīgu vienošanos, vienmērīgi sadalot slogu starp rūpnieciski attīstītajām un jaunattīstības valstīm un ņemot vērā valstu dažādo atbildības līmeni attiecībā uz klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

27.

mudina visas valdības decembra Kopenhāgenas augstākā līmeņa sanāksmē par klimata jautājumiem panākt tālejošu, taisnīgu un ilgtspējīgu vienošanos, vienmērīgi sadalot slogu starp rūpnieciski attīstītajām un jaunattīstības valstīm un ņemot vērā valstu dažādo atbildības līmeni attiecībā uz klimata pārmaiņām;

| 28. | mudina ES dalībvalstis ievērot savas G20 ietvaros noteiktās saistības palīdzēt jaunattīstības valstīm cīnīties pret klimata pārmaiņām; uzskata, ka šis finansējums ir jānodrošina papildus jau esošajai palīdzībai attīstības jomā; |
| --- | --- |

28.

mudina ES dalībvalstis ievērot savas G20 ietvaros noteiktās saistības palīdzēt jaunattīstības valstīm cīnīties pret klimata pārmaiņām; uzskata, ka šis finansējums ir jānodrošina papildus jau esošajai palīdzībai attīstības jomā;

| 29. | aicina ES veikt ievērojamus ieguldījumus izpētē, izglītībā un vides aizsardzībā, kā arī palielināt finansējumu un tehnoloģijas nodošanu jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

29.

aicina ES veikt ievērojamus ieguldījumus izpētē, izglītībā un vides aizsardzībā, kā arī palielināt finansējumu un tehnoloģijas nodošanu jaunattīstības valstīm;

Parlamentu nozīme

| 30. | prasa visām valstīm īstenot plašāku parlamentāru kontroli, lai valdības strādātu pārredzamāk, demokrātiskāk, ar lielāku politisko atbildību un efektivitāti; |
| --- | --- |

30.

prasa visām valstīm īstenot plašāku parlamentāru kontroli, lai valdības strādātu pārredzamāk, demokrātiskāk, ar lielāku politisko atbildību un efektivitāti;

| 31. | aicina ANO un PTO piešķirt lielāku prioritāti parlamentu devumam; |
| --- | --- |

31.

aicina ANO un PTO piešķirt lielāku prioritāti parlamentu devumam;

Pilsoniskās sabiedrības iesaistīšana

| 32. | aicina politikas veidotājus, jo īpaši ĀKK valstis strādāt kopā ar pilsonisko sabiedrību un nodrošināt pilsoniskās sabiedrības organizācijām pamatlīdzekļus darbam; |
| --- | --- |

32.

aicina politikas veidotājus, jo īpaši ĀKK valstis strādāt kopā ar pilsonisko sabiedrību un nodrošināt pilsoniskās sabiedrības organizācijām pamatlīdzekļus darbam;

| 33. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Āfrikas Savienības Komisijai, Panāfrikas parlamentam, ĀKK valstu un reģionālajiem parlamentiem, Eiropas Komisijai, ANO un reģionālajām organizācijām, Pasaules Bankai, SVF, PTO, kā arī ES un Āfrikas Savienības prezidentvalstīm. |
| --- | --- |

33.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Āfrikas Savienības Komisijai, Panāfrikas parlamentam, ĀKK valstu un reģionālajiem parlamentiem, Eiropas Komisijai, ANO un reģionālajām organizācijām, Pasaules Bankai, SVF, PTO, kā arī ES un Āfrikas Savienības prezidentvalstīm.

REZOLŪCIJA (3)

par finanšu krīzes ietekmi ĀKK valstīs

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties Luandā (Angola) no 2009. gada 30. novembra līdz 3. decembrim, |
| --- | --- |

—

tiekoties Luandā (Angola) no 2009. gada 30. novembra līdz 3. decembrim,

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā mērķus, kas iekļauti Partnerattiecību nolīgumā starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (Kotonū nolīgums), un visos tā grozījumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā mērķus, kas iekļauti Partnerattiecību nolīgumā starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (Kotonū nolīgums), un visos tā grozījumos,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM), jo īpaši apņemšanos izveidot globālu partnerību attīstībai, kā arī secinājumus un ieteikumus, kurus pieņēma ANO augsta līmeņa sanāksmē, kas notika 2008. gada 25. septembrī Ņujorkā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM), jo īpaši apņemšanos izveidot globālu partnerību attīstībai, kā arī secinājumus un ieteikumus, kurus pieņēma ANO augsta līmeņa sanāksmē, kas notika 2008. gada 25. septembrī Ņujorkā,

| — | ņemot vērā Tūkstošgades attīstības mērķu izpildes novērtēšanas darba grupas 2009. gadā publicēto ziņojumu “Starptautiskās partnerības attīstībai stiprināšana krīzes laikā” un 2009. gada ziņojumu par Tūkstošgades attīstības mērķiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tūkstošgades attīstības mērķu izpildes novērtēšanas darba grupas 2009. gadā publicēto ziņojumu “Starptautiskās partnerības attīstībai stiprināšana krīzes laikā” un 2009. gada ziņojumu par Tūkstošgades attīstības mērķiem,

| — | ņemot vērā Monterejas konsensu, ko pieņēma 2002. gada 21. un 22. martā notikušajā Apvienoto Nāciju Organizācijas Starptautiskajā konferencē par finansējumu attīstībai, un ņemot vērā Dohas deklarāciju par attīstības finansēšanu, kuru pieņēma 2008. gada 2. decembrī Starptautiskajā izvērtēšanas konferencē par finansējumu attīstībai, lai pārskatītu Monterejas konsensa īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Monterejas konsensu, ko pieņēma 2002. gada 21. un 22. martā notikušajā Apvienoto Nāciju Organizācijas Starptautiskajā konferencē par finansējumu attīstībai, un ņemot vērā Dohas deklarāciju par attīstības finansēšanu, kuru pieņēma 2008. gada 2. decembrī Starptautiskajā izvērtēšanas konferencē par finansējumu attīstībai, lai pārskatītu Monterejas konsensa īstenošanu,

| — | ņemot vērā 2005. gada 2. marta Parīzes deklarāciju par palīdzības efektivitāti un Akras rīcības programmu, ko pieņēma 2008. gada 2.–4. septembrī notikušajā Akras augsta līmeņa forumā par palīdzības efektivitāti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 2. marta Parīzes deklarāciju par palīdzības efektivitāti un Akras rīcības programmu, ko pieņēma 2008. gada 2.–4. septembrī notikušajā Akras augsta līmeņa forumā par palīdzības efektivitāti,

| — | ņemot vērā G20 valstu grupas deklarācijas, ko pieņēma 2008. gada 15. novembrī Vašingtonā notikušajā sanāksmē par finanšu krīzi, 2009. gada 2. aprīlī Londonā notikušajā augstākā līmeņa sanāksmē un 2009. gada 24. un 25. septembrī Pitsburgā notikušajā augstākā līmeņa sanāksmē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā G20 valstu grupas deklarācijas, ko pieņēma 2008. gada 15. novembrī Vašingtonā notikušajā sanāksmē par finanšu krīzi, 2009. gada 2. aprīlī Londonā notikušajā augstākā līmeņa sanāksmē un 2009. gada 24. un 25. septembrī Pitsburgā notikušajā augstākā līmeņa sanāksmē,

| — | ņemot vērā Pasaules Bankas prezidenta Robert B. Zoellick aicinājumu rūpnieciski attīstītajām valstīm atvēlēt 0,7 % no to stimulējošo pasākumu kopuma jaunattīstības valstīm paredzētajam “Neaizsargātības fondam” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Bankas prezidenta Robert B. Zoellick aicinājumu rūpnieciski attīstītajām valstīm atvēlēt 0,7 % no to stimulējošo pasākumu kopuma jaunattīstības valstīm paredzētajam “Neaizsargātības fondam” (4),

| — | ņemot vērā SVF 2009. gada marta ziņojumu “Vispārējās finanšu krīzes sekas valstīs ar zemiem ienākumiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SVF 2009. gada marta ziņojumu “Vispārējās finanšu krīzes sekas valstīs ar zemiem ienākumiem”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 8. aprīļa paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par atbalstu jaunattīstības valstīm krīzes pārvarēšanas jomā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 8. aprīļa paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par atbalstu jaunattīstības valstīm krīzes pārvarēšanas jomā (5),

| — | ņemot vērā Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas ziņojumu (ACP–EU/100.510/09/fin.), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas ziņojumu (ACP–EU/100.510/09/fin.),

| A. | tā kā pasaules finanšu un ekonomikas sistēmai ir raksturīga aizvien pieaugoša visu pasaules valstu savstarpēja atkarība; |
| --- | --- |

A.

tā kā pasaules finanšu un ekonomikas sistēmai ir raksturīga aizvien pieaugoša visu pasaules valstu savstarpēja atkarība;

| B. | tā kā finanšu un ekonomikas krīze sākās tādos finanšu centros kā Ņujorka un Londona un tā kā ĀKK valstis nav atbildīgas par finanšu un ekonomikas krīzi, tomēr cieš no tās sekām; |
| --- | --- |

B.

tā kā finanšu un ekonomikas krīze sākās tādos finanšu centros kā Ņujorka un Londona un tā kā ĀKK valstis nav atbildīgas par finanšu un ekonomikas krīzi, tomēr cieš no tās sekām;

| C. | tā kā finanšu un ekonomikas krīzes izcelsmē vainojama arvien pieaugošā plaisa starp starptautiskās pievienotās vērtības vairošanu, faktiskajiem uzkrājumiem un finanšu jomu, kuras darbības arvien vairāk notiek virtuālajā un spekulatīvajā vidē, ko galvenokārt raksturo nebeidzama un nepārraudzīta atvasināto produktu ražošana no citiem atvasinātajiem produktiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā finanšu un ekonomikas krīzes izcelsmē vainojama arvien pieaugošā plaisa starp starptautiskās pievienotās vērtības vairošanu, faktiskajiem uzkrājumiem un finanšu jomu, kuras darbības arvien vairāk notiek virtuālajā un spekulatīvajā vidē, ko galvenokārt raksturo nebeidzama un nepārraudzīta atvasināto produktu ražošana no citiem atvasinātajiem produktiem;

| D. | tā kā saskaņā ar nesen publicēto SVF ziņojumu “Vispārējās finanšu krīzes sekas valstīs ar zemiem ienākumiem” krīzes rezultātā “valstu ar zemiem ienākumiem finanšu vajadzības 2009. gadā pieaugs par vismaz USD 25 miljardiem”, vissmagāk, iespējams, skarot Subsahāras Āfriku; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar nesen publicēto SVF ziņojumu “Vispārējās finanšu krīzes sekas valstīs ar zemiem ienākumiem” krīzes rezultātā “valstu ar zemiem ienākumiem finanšu vajadzības 2009. gadā pieaugs par vismaz USD 25 miljardiem”, vissmagāk, iespējams, skarot Subsahāras Āfriku;

| E. | tā kā komerciālais finansējums kopš finanšu krīzes sākšanās turpina izsīkt un jaunattīstības valstīs tā pēkšņais kritums ir lēšams par summu robežās no USD 100 miljardiem līdz USD 300 miljardiem, turklāt jauni tirdzniecības ierobežojumi ir negatīvi ietekmējuši vairākas valstis, savukārt tirdzniecības sarunas Dohas Attīstības programmas ietvaros ir nonākušas strupceļā; |
| --- | --- |

E.

tā kā komerciālais finansējums kopš finanšu krīzes sākšanās turpina izsīkt un jaunattīstības valstīs tā pēkšņais kritums ir lēšams par summu robežās no USD 100 miljardiem līdz USD 300 miljardiem, turklāt jauni tirdzniecības ierobežojumi ir negatīvi ietekmējuši vairākas valstis, savukārt tirdzniecības sarunas Dohas Attīstības programmas ietvaros ir nonākušas strupceļā;

| F. | tā kā ĀKK valstis ir atkarīgas no preču eksporta, kas veido vairāk nekā 50 % no to ārvalstu valūtas rezervēm, un tā kā finanšu krīzes iespaidā daudzām jaunattīstības valstīm ir samazinājušies eksporta ieņēmumi, kā arī kapitāla plūsmas uz tām, tiešie ārvalstu ieguldījumi un oficiālās attīstības palīdzības apjoms; |
| --- | --- |

F.

tā kā ĀKK valstis ir atkarīgas no preču eksporta, kas veido vairāk nekā 50 % no to ārvalstu valūtas rezervēm, un tā kā finanšu krīzes iespaidā daudzām jaunattīstības valstīm ir samazinājušies eksporta ieņēmumi, kā arī kapitāla plūsmas uz tām, tiešie ārvalstu ieguldījumi un oficiālās attīstības palīdzības apjoms;

| G. | tā kā viens no faktoriem — importētās degvielas un pārtikas produktu augstās cenas paralēli zemajam pieprasījumam pēc eksporta precēm, kas ir samazinājis nozīmīgus ienākumu avotus, — ir radījis šķēršļus daudzu jaunattīstības valstu spējai nokārtot savus ārējos parādus; |
| --- | --- |

G.

tā kā viens no faktoriem — importētās degvielas un pārtikas produktu augstās cenas paralēli zemajam pieprasījumam pēc eksporta precēm, kas ir samazinājis nozīmīgus ienākumu avotus, — ir radījis šķēršļus daudzu jaunattīstības valstu spējai nokārtot savus ārējos parādus;

| H. | tā kā ekonomikas un finanšu krīzes rezultātā ĀKK valstīs ir apstājies nemitīgas ekonomiskās izaugsmes cikls, kas bija vērojams kopš 2004. gada, un tādējādi tiek apdraudēti gūtie panākumi, kā arī Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšana; |
| --- | --- |

H.

tā kā ekonomikas un finanšu krīzes rezultātā ĀKK valstīs ir apstājies nemitīgas ekonomiskās izaugsmes cikls, kas bija vērojams kopš 2004. gada, un tādējādi tiek apdraudēti gūtie panākumi, kā arī Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšana;

| I. | tā kā, pamatojoties uz Apvienoto Nāciju Organizācijas aplēsēm, lai nodrošinātu ikgadējo palīdzību, par ko līdzekļu devēji vienojās Glenīglsas 2005. gada G8 sanāksmē, joprojām trūkst USD 35 miljardi gadā, savukārt Āfrikai paredzētās palīdzības sniegšanai trūkst USD 20 miljardu gadā; |
| --- | --- |

I.

tā kā, pamatojoties uz Apvienoto Nāciju Organizācijas aplēsēm, lai nodrošinātu ikgadējo palīdzību, par ko līdzekļu devēji vienojās Glenīglsas 2005. gada G8 sanāksmē, joprojām trūkst USD 35 miljardi gadā, savukārt Āfrikai paredzētās palīdzības sniegšanai trūkst USD 20 miljardu gadā;

| J. | tā kā Dohas konferencē par attīstības finansēšanu koncentrējās uz vidējā termiņā risināmiem attīstības jautājumiem, vienlaicīgi nosakot virkni mērķu saistībā ar pamatīgām reformām, uzsverot nepieciešamību līdzsvaroti ņemt vērā attīstības ekonomiskos, sociālos un vides aspektus un atzīstot katras valsts atšķirīgo situāciju; |
| --- | --- |

J.

tā kā Dohas konferencē par attīstības finansēšanu koncentrējās uz vidējā termiņā risināmiem attīstības jautājumiem, vienlaicīgi nosakot virkni mērķu saistībā ar pamatīgām reformām, uzsverot nepieciešamību līdzsvaroti ņemt vērā attīstības ekonomiskos, sociālos un vides aspektus un atzīstot katras valsts atšķirīgo situāciju;

| K. | tā kā starptautiskajā finanšu struktūrā ir trūkumi, kuru novēršanai ir jāīsteno reforma, lai šī struktūra kļūtu reprezentatīvāka un efektīvāka; |
| --- | --- |

K.

tā kā starptautiskajā finanšu struktūrā ir trūkumi, kuru novēršanai ir jāīsteno reforma, lai šī struktūra kļūtu reprezentatīvāka un efektīvāka;

| L. | tā kā rūpnieciski attīstītās valstis, reaģējot uz krīzi, ir īstenojušas virkni pasākumu daudzpusējā, Eiropas un valstu līmenī un tā kā G20 valstu grupas reaģēšanas darbību pamatā ir īstermiņa pasākumi un strukturālas reformas un šo darbību prioritāte jo īpaši ir finanšu tirgu darbību un tādu mehānismu atjaunošana, kas veicina šo tirgu uzticamību, bet pavisam neliela uzmanība tiek veltīta jaunattīstības valstu īpašajām vajadzībām vai citām būtiskām problēmām, kas saistītas ar ekonomikas krīzes atrisināšanu (nodrošinātība ar pārtiku, klimata pārmaiņas, bioloģiskās daudzveidības saglabāšana, enerģētikas resursu pieejamība, kā arī dzeramā ūdens un mājsaimniecības un ražošanas vajadzībām nepieciešamā ūdens nodrošināšana); |
| --- | --- |

L.

tā kā rūpnieciski attīstītās valstis, reaģējot uz krīzi, ir īstenojušas virkni pasākumu daudzpusējā, Eiropas un valstu līmenī un tā kā G20 valstu grupas reaģēšanas darbību pamatā ir īstermiņa pasākumi un strukturālas reformas un šo darbību prioritāte jo īpaši ir finanšu tirgu darbību un tādu mehānismu atjaunošana, kas veicina šo tirgu uzticamību, bet pavisam neliela uzmanība tiek veltīta jaunattīstības valstu īpašajām vajadzībām vai citām būtiskām problēmām, kas saistītas ar ekonomikas krīzes atrisināšanu (nodrošinātība ar pārtiku, klimata pārmaiņas, bioloģiskās daudzveidības saglabāšana, enerģētikas resursu pieejamība, kā arī dzeramā ūdens un mājsaimniecības un ražošanas vajadzībām nepieciešamā ūdens nodrošināšana);

| M. | tā kā finanšu un ekonomikas krīze neietekmē visas ĀKK valstis vienādā mērā un tā kā atšķirību pamatā ir tādi kritēriji kā valstu atvērtības līmenis ārējai tirdzniecībai, atkarība no eksporta ieņēmumiem, finanšu rezerves, kā arī valstu un reģionālo tirgu dinamika; |
| --- | --- |

M.

tā kā finanšu un ekonomikas krīze neietekmē visas ĀKK valstis vienādā mērā un tā kā atšķirību pamatā ir tādi kritēriji kā valstu atvērtības līmenis ārējai tirdzniecībai, atkarība no eksporta ieņēmumiem, finanšu rezerves, kā arī valstu un reģionālo tirgu dinamika;

| N. | tā kā ĀKK valstis tomēr ir mazāk aizsargātas pret ārējiem satricinājumiem un tā kā Pasaules Bankas aplēses liecina, ka kopumā izaugsmes līmeņa pazemināšanās pasaulē par 1 % padarītu nabadzīgus vēl 20 miljonus cilvēku, jo šāda izaugsmes lejupslīde visā pasaulē varētu apdraudēt pēdējo desmit gadu darba rezultātus šajā jomā, jo īpaši panākumus attiecībā uz TAM sasniegšanu; |
| --- | --- |

N.

tā kā ĀKK valstis tomēr ir mazāk aizsargātas pret ārējiem satricinājumiem un tā kā Pasaules Bankas aplēses liecina, ka kopumā izaugsmes līmeņa pazemināšanās pasaulē par 1 % padarītu nabadzīgus vēl 20 miljonus cilvēku, jo šāda izaugsmes lejupslīde visā pasaulē varētu apdraudēt pēdējo desmit gadu darba rezultātus šajā jomā, jo īpaši panākumus attiecībā uz TAM sasniegšanu;

| O. | tā kā Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) aplēses liecina, ka pašlaik pasaulē viens miljards cilvēku cieš badu un 100 miljoni no tiem šādā situācijā nonākuši globālās finanšu krīzes dēļ (6); |
| --- | --- |

O.

tā kā Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) aplēses liecina, ka pašlaik pasaulē viens miljards cilvēku cieš badu un 100 miljoni no tiem šādā situācijā nonākuši globālās finanšu krīzes dēļ (6);

| P. | tā kā ĀKK valstīm ar krīzi saistītie riski ir šādi:






  — | lejupslīde tirdzniecībā starp ES un ĀKK valstīm un no tās izrietošais eksporta ieņēmumu samazinājums ĀKK valstīm, tādējādi sarežģījot parādu atmaksu; |
| --- | --- | --- |

P.

tā kā ĀKK valstīm ar krīzi saistītie riski ir šādi:

—

lejupslīde tirdzniecībā starp ES un ĀKK valstīm un no tās izrietošais eksporta ieņēmumu samazinājums ĀKK valstīm, tādējādi sarežģījot parādu atmaksu;

| — | kreditēšanas ierobežojumi, kas rada pirktspējas samazināšanos, un ietekme uz ražošanu, nodarbinātību un ieņēmumiem, kas saistīti ar šīm jomām; |
| --- | --- |

—

kreditēšanas ierobežojumi, kas rada pirktspējas samazināšanos, un ietekme uz ražošanu, nodarbinātību un ieņēmumiem, kas saistīti ar šīm jomām;

| — | privāto ieguldījumu plūsmu samazināšanās (ārvalstu tiešie ieguldījumi (FDI), portfeļieguldījumi); |
| --- | --- |

—

privāto ieguldījumu plūsmu samazināšanās (ārvalstu tiešie ieguldījumi (FDI), portfeļieguldījumi);

| — | mazāks migrējošo darba ņēmēju veikto pārvedumu apjoms uz to izcelsmes valstīm; |
| --- | --- |

—

mazāks migrējošo darba ņēmēju veikto pārvedumu apjoms uz to izcelsmes valstīm;

| — | oficiālās attīstības palīdzības (OAP) samazināšanās; |
| --- | --- |

—

oficiālās attīstības palīdzības (OAP) samazināšanās;

| Q. | tā kā dabas resursu cenas ir kritušās, samazinot vienu no visnozīmīgākajiem ĀKK valstu ieņēmumu avotiem; |
| --- | --- |

Q.

tā kā dabas resursu cenas ir kritušās, samazinot vienu no visnozīmīgākajiem ĀKK valstu ieņēmumu avotiem;

| R. | tā kā ĀKK valstis nespēj saņemt naudas līdzekļus valsts obligāciju veidā, |
| --- | --- |

R.

tā kā ĀKK valstis nespēj saņemt naudas līdzekļus valsts obligāciju veidā,

| 1. | atgādina, ka ĀKK un ES partnerattiecībās vajadzētu ievērot Kotonū nolīguma burtu un garu, un uzsver, ka ES ir jāuzņemas izšķiroša loma krīzes tiešo un ilgtermiņa seku mazināšanā ĀKK valstīs, ņemot vērā arī to, ka tā ir ĀKK valstu nozīmīgākā tirdzniecības partnere, galvenais migrantu naudas pārvedumu avots, galvenā privāto ieguldījumu nodrošinātāja un pasaulē lielākā oficiālās attīstības palīdzības sniedzēja; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka ĀKK un ES partnerattiecībās vajadzētu ievērot Kotonū nolīguma burtu un garu, un uzsver, ka ES ir jāuzņemas izšķiroša loma krīzes tiešo un ilgtermiņa seku mazināšanā ĀKK valstīs, ņemot vērā arī to, ka tā ir ĀKK valstu nozīmīgākā tirdzniecības partnere, galvenais migrantu naudas pārvedumu avots, galvenā privāto ieguldījumu nodrošinātāja un pasaulē lielākā oficiālās attīstības palīdzības sniedzēja;

Garantijas spēcīgai un ātrai reakcijai uz krīzi ĀKK valstīs

| 2. | mudina līdzekļu devējas valstis saskaņotā un vienotā veidā nopietni ņemt vērā krīzes ietekmi ĀKK valstīs, ievērojot Parīzes deklarācijā par attīstības palīdzības efektivitāti noteiktos un Akras rīcības programmā atkārtoti apstiprinātos principus, kā arī Monterejā pieņemtos un Dohas konferencē un dažādās G20 augstākā līmeņa sanāksmēs atkārtoti apstiprinātos solījumus par attīstības finansēšanu; |
| --- | --- |

2.

mudina līdzekļu devējas valstis saskaņotā un vienotā veidā nopietni ņemt vērā krīzes ietekmi ĀKK valstīs, ievērojot Parīzes deklarācijā par attīstības palīdzības efektivitāti noteiktos un Akras rīcības programmā atkārtoti apstiprinātos principus, kā arī Monterejā pieņemtos un Dohas konferencē un dažādās G20 augstākā līmeņa sanāksmēs atkārtoti apstiprinātos solījumus par attīstības finansēšanu;

| 3. | jo īpaši mudina G20 valstis ievērot solījumus jaunattīstības valstīm, kas tika doti augstākā līmeņa sanāksmēs par finanšu krīzi, kuras notika Vašingtonā 2008. gada 15. novembrī, Londonā 2009. gada 2. aprīlī un Pitsburgā 2009. gada 24. un 25. septembrī; |
| --- | --- |

3.

jo īpaši mudina G20 valstis ievērot solījumus jaunattīstības valstīm, kas tika doti augstākā līmeņa sanāksmēs par finanšu krīzi, kuras notika Vašingtonā 2008. gada 15. novembrī, Londonā 2009. gada 2. aprīlī un Pitsburgā 2009. gada 24. un 25. septembrī;

| 4. | atkārtoti apstiprina Tūkstošgades attīstības mērķu svarīgumu cīņā pret nabadzību un aicina ES dalībvalstis ievērot un īstenot savas saistības attiecībā uz oficiālās attīstības palīdzības palielināšanu līdz 0,56 % no NKI līdz 2010. gadam un līdz 0,7 % — līdz 2015. gadam; aicina uzņemties jaunas saistības, nosakot vērienīgu daudzgadu plānu, lai spētu pakāpeniski palielināt palīdzībai paredzēto līdzekļu apjomu; |
| --- | --- |

4.

atkārtoti apstiprina Tūkstošgades attīstības mērķu svarīgumu cīņā pret nabadzību un aicina ES dalībvalstis ievērot un īstenot savas saistības attiecībā uz oficiālās attīstības palīdzības palielināšanu līdz 0,56 % no NKI līdz 2010. gadam un līdz 0,7 % — līdz 2015. gadam; aicina uzņemties jaunas saistības, nosakot vērienīgu daudzgadu plānu, lai spētu pakāpeniski palielināt palīdzībai paredzēto līdzekļu apjomu;

| 5. | aicina līdzekļu devējas valstis un ĀKK valstis novirzīt īstermiņa un vidējā termiņa izdevumus nabadzīgāko iedzīvotāju slāņiem un svarīgākajām nozarēm (veselībai, izglītībai, lauku infrastruktūrai, dzeramā ūdens un ražošanas vajadzībām nepieciešamā ūdens nodrošināšanai), kā arī atbilstošu sociālās aizsardzības sistēmu un drošības tīklu izveidei un saglabāšanai; uzsver šo pasākumu nozīmīgumu, ņemot vērā, ka ĀKK valstīs atjaunošanas pasākumu kopumu nav iespējams finansēt un ir ļoti steidzami jānodrošina līdzekļu pieejamība; |
| --- | --- |

5.

aicina līdzekļu devējas valstis un ĀKK valstis novirzīt īstermiņa un vidējā termiņa izdevumus nabadzīgāko iedzīvotāju slāņiem un svarīgākajām nozarēm (veselībai, izglītībai, lauku infrastruktūrai, dzeramā ūdens un ražošanas vajadzībām nepieciešamā ūdens nodrošināšanai), kā arī atbilstošu sociālās aizsardzības sistēmu un drošības tīklu izveidei un saglabāšanai; uzsver šo pasākumu nozīmīgumu, ņemot vērā, ka ĀKK valstīs atjaunošanas pasākumu kopumu nav iespējams finansēt un ir ļoti steidzami jānodrošina līdzekļu pieejamība;

| 6. | uzsver, ka šā veida izdevumus krīze ietekmē visvairāk, lai gan tie īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā ir finansiāli vispieņemamākie un visienesīgākie un ar tiem ir vislielākās iespējas radīt pretciklisku ietekmi; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka šā veida izdevumus krīze ietekmē visvairāk, lai gan tie īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā ir finansiāli vispieņemamākie un visienesīgākie un ar tiem ir vislielākās iespējas radīt pretciklisku ietekmi;

| 7. | mudina līdzekļu devējas valstis izmantot šo nepieredzētā apmēra krīzi kā katalizatoru, lai turpinātu pētīt pastāvošās un rastu jaunas iespējas papildu un novatorisku risinājumu izmantošanai attīstības finansēšanā, piemēram, izmantojot starptautisko finanšu darījumu nodokli, lai ļautu jaunattīstības valstīm dažādot to ieņēmumu avotus un ieviestu efektīvākas, konkrētākas un funkcionālākas izdevumu programmas; |
| --- | --- |

7.

mudina līdzekļu devējas valstis izmantot šo nepieredzētā apmēra krīzi kā katalizatoru, lai turpinātu pētīt pastāvošās un rastu jaunas iespējas papildu un novatorisku risinājumu izmantošanai attīstības finansēšanā, piemēram, izmantojot starptautisko finanšu darījumu nodokli, lai ļautu jaunattīstības valstīm dažādot to ieņēmumu avotus un ieviestu efektīvākas, konkrētākas un funkcionālākas izdevumu programmas;

| 8. | aicina ES dalībvalstis un bagātākās valstis atcelt visu nabadzīgāko valstu ārējos parādus, neparedzot apgrūtinošus nosacījumus ekonomikas politikas jomā; uzsver — ir vajadzīgs, lai, iespējams, līdz pat 60 valstīm tiktu atcelti visi šo valstu parādi, lai dotu tām iespēju sasniegt TAM; atzinīgi vērtē daudzu ES dalībvalstu jau veiktos pasākumus attiecībā uz jaunattīstības valstu parādu norakstīšanu, bet pauž bažas, ka šāda parādu norakstīšana ir mākslīgi palielinājusi rādītājus ES atbalsta jomā; |
| --- | --- |

8.

aicina ES dalībvalstis un bagātākās valstis atcelt visu nabadzīgāko valstu ārējos parādus, neparedzot apgrūtinošus nosacījumus ekonomikas politikas jomā; uzsver — ir vajadzīgs, lai, iespējams, līdz pat 60 valstīm tiktu atcelti visi šo valstu parādi, lai dotu tām iespēju sasniegt TAM; atzinīgi vērtē daudzu ES dalībvalstu jau veiktos pasākumus attiecībā uz jaunattīstības valstu parādu norakstīšanu, bet pauž bažas, ka šāda parādu norakstīšana ir mākslīgi palielinājusi rādītājus ES atbalsta jomā;

| 9. | īpaši uzsver ekonomiskās priekšrocības, kas saistītas ar mikrofinansēšanas metodēm vietējā līmenī, un priekšrocības, kas nodrošina iedzīvotāju, jo īpaši sieviešu, iesaistīšanu attīstības veicināšanā; |
| --- | --- |

9.

īpaši uzsver ekonomiskās priekšrocības, kas saistītas ar mikrofinansēšanas metodēm vietējā līmenī, un priekšrocības, kas nodrošina iedzīvotāju, jo īpaši sieviešu, iesaistīšanu attīstības veicināšanā;

| 10. | aicina starptautiskās finanšu iestādes, tostarp daudzpusējās attīstības bankas palīdzēt jaunattīstības valstīm pārvarēt pašreizējo krīzi, atjaunot izaugsmi, attīstīt labākas tirgus un tirdzniecības iespējas un atjaunot jaunattīstības valstu piekļuvi kredīta un privātkapitāla plūsmām; |
| --- | --- |

10.

aicina starptautiskās finanšu iestādes, tostarp daudzpusējās attīstības bankas palīdzēt jaunattīstības valstīm pārvarēt pašreizējo krīzi, atjaunot izaugsmi, attīstīt labākas tirgus un tirdzniecības iespējas un atjaunot jaunattīstības valstu piekļuvi kredīta un privātkapitāla plūsmām;

| 11. | aicina rūpnieciski attīstītās valstis nodrošināt, ka starptautiskajām finanšu iestādēm ir pietiekami līdzekļi, lai pilnībā īstenotu savus uzdevumus; |
| --- | --- |

11.

aicina rūpnieciski attīstītās valstis nodrošināt, ka starptautiskajām finanšu iestādēm ir pietiekami līdzekļi, lai pilnībā īstenotu savus uzdevumus;

| 12. | aicina ĀKK valstis savās interesēs uzlabot valsts finanšu labu pārvaldi un pārredzamību, lai uzlabotu budžeta prognozējamību, īstenošanu un kontroli; uzsver, ka ir būtiski nodrošināt parlamentāro pārraudzību valsts finanšu jomā; |
| --- | --- |

12.

aicina ĀKK valstis savās interesēs uzlabot valsts finanšu labu pārvaldi un pārredzamību, lai uzlabotu budžeta prognozējamību, īstenošanu un kontroli; uzsver, ka ir būtiski nodrošināt parlamentāro pārraudzību valsts finanšu jomā;

| 13. | uzsver piemērotu tiesību aktu un noteikumu nepieciešamību, lai aizsargātu galvenos aizņēmuma ņēmējus — ĀKK valstis — no “plēsoņu fondiem”; |
| --- | --- |

13.

uzsver piemērotu tiesību aktu un noteikumu nepieciešamību, lai aizsargātu galvenos aizņēmuma ņēmējus — ĀKK valstis — no “plēsoņu fondiem”;

| 14. | norāda, ka ekonomikas un finanšu krīze ir jārisina visaptveroši un ka ir jāreglamentē un jāuzrauga visas finanšu iestādes, tirgus segmenti un jurisdikcijas un ka visu pušu pārredzamībai un pārskatatbildībai ir jābūt jauna veida starptautiskas finanšu pārvaldības pamatā; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka ekonomikas un finanšu krīze ir jārisina visaptveroši un ka ir jāreglamentē un jāuzrauga visas finanšu iestādes, tirgus segmenti un jurisdikcijas un ka visu pušu pārredzamībai un pārskatatbildībai ir jābūt jauna veida starptautiskas finanšu pārvaldības pamatā;

Strukturāli pasākumi, lai mazinātu ĀKK neaizsargātību pret ārējiem satricinājumiem

| 15. | uzsver, ka taisnīga tirdzniecība, ieguldījumu veicināšana rūpniecībā un vietējā ražošanā, uzņēmējdarbības un jauninājumu veicināšana un efektīvi regulēti finanšu tirgi ir pamatā ekonomikas izaugsmei, nodarbinātībai un nabadzības mazināšanai; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka taisnīga tirdzniecība, ieguldījumu veicināšana rūpniecībā un vietējā ražošanā, uzņēmējdarbības un jauninājumu veicināšana un efektīvi regulēti finanšu tirgi ir pamatā ekonomikas izaugsmei, nodarbinātībai un nabadzības mazināšanai;

| 16. | aicina ĀKK valstis veidot efektīvāku likumdošanas un normatīvo vidi uzņēmumu darbībai, lai vairāk piesaistītu privātos, ārvalstu un valsts ieguldījumus; |
| --- | --- |

16.

aicina ĀKK valstis veidot efektīvāku likumdošanas un normatīvo vidi uzņēmumu darbībai, lai vairāk piesaistītu privātos, ārvalstu un valsts ieguldījumus;

| 17. | mudina ES dalībvalstis un ĀKK valstis, reaģējot uz ekonomikas krīzi, censties neveidot protekcionistiskas barjeras starptautiskajā tirdzniecībā; |
| --- | --- |

17.

mudina ES dalībvalstis un ĀKK valstis, reaģējot uz ekonomikas krīzi, censties neveidot protekcionistiskas barjeras starptautiskajā tirdzniecībā;

| 18. | mudina ES dalībvalstis apsvērt un pilnībā īstenot pasākumus, kas, lai gan neietilpst finanšu sektorā, tomēr labvēlīgi ietekmē ĀKK valstu attīstību, un jo īpaši progresīvās tehnoloģijas nodošanu jomās — tostarp vides aizsardzības jomā — kas sekmē veiktspējas palielināšanu un nodrošina pētniecības un infrastruktūras attīstību; |
| --- | --- |

18.

mudina ES dalībvalstis apsvērt un pilnībā īstenot pasākumus, kas, lai gan neietilpst finanšu sektorā, tomēr labvēlīgi ietekmē ĀKK valstu attīstību, un jo īpaši progresīvās tehnoloģijas nodošanu jomās — tostarp vides aizsardzības jomā — kas sekmē veiktspējas palielināšanu un nodrošina pētniecības un infrastruktūras attīstību;

| 19. | uzsver nepieciešamību stiprināt attīstības un reģionālās integrācijas procesu ĀKK valstīs un īpaši aicina ņemt vērā krīzes ietekmi uz šo valstu attīstību sarunās par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem starp ĀKK valstīm un ES, kā arī īstenojot šos nolīgumus; atgādina, ka papildus ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem ir jānodrošina solītais jaunais tirdzniecības atbalsta finansējums, t.i., EUR 2 miljardi gadā laikposmam līdz 2010. gadam; |
| --- | --- |

19.

uzsver nepieciešamību stiprināt attīstības un reģionālās integrācijas procesu ĀKK valstīs un īpaši aicina ņemt vērā krīzes ietekmi uz šo valstu attīstību sarunās par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem starp ĀKK valstīm un ES, kā arī īstenojot šos nolīgumus; atgādina, ka papildus ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem ir jānodrošina solītais jaunais tirdzniecības atbalsta finansējums, t.i., EUR 2 miljardi gadā laikposmam līdz 2010. gadam;

| 20. | atgādina, ka ES dalībvalstīm, jo īpaši ekonomikas krīzes apstākļos, ir jāīsteno tāda pieeja migrācijas jautājumiem, kas nodrošina cilvēktiesību ievērošanu saskaņā ar attīstības mērķiem; ir jāatvieglo un pat jāveicina migrantu līdzekļu pārsūtīšana uz viņu izcelsmes valstīm, kurām ir ievērojamas kapitāla vajadzības; ir jāuzlabo arī migrācijas sociālā un kultūras dimensija, kas ir nepieciešams nosacījums, lai nodrošinātu integrāciju, toleranci, tautu saziņu un savstarpēju pieņemšanu, turklāt tai ir jāpiešķir lielāka nozīme Kotonū nolīguma īstenošanā; |
| --- | --- |

20.

atgādina, ka ES dalībvalstīm, jo īpaši ekonomikas krīzes apstākļos, ir jāīsteno tāda pieeja migrācijas jautājumiem, kas nodrošina cilvēktiesību ievērošanu saskaņā ar attīstības mērķiem; ir jāatvieglo un pat jāveicina migrantu līdzekļu pārsūtīšana uz viņu izcelsmes valstīm, kurām ir ievērojamas kapitāla vajadzības; ir jāuzlabo arī migrācijas sociālā un kultūras dimensija, kas ir nepieciešams nosacījums, lai nodrošinātu integrāciju, toleranci, tautu saziņu un savstarpēju pieņemšanu, turklāt tai ir jāpiešķir lielāka nozīme Kotonū nolīguma īstenošanā;

| 21. | uzsver steidzamo nepieciešamību reformēt starptautisko finanšu pārvaldību, tostarp finanšu sistēmas struktūru un darbību, par priekšnoteikumu paredzot pilnīgu un objektīvu ĀKK valstu iekļaušanu starptautiskajās finanšu iestādēs, lai uzlabotu dažādu valstu pārstāvniecību šajās iestādēs un tādējādi ar lielāku leģitimitāti atspoguļotu dažādās valstu, reģionu un starptautiskās intereses; |
| --- | --- |

21.

uzsver steidzamo nepieciešamību reformēt starptautisko finanšu pārvaldību, tostarp finanšu sistēmas struktūru un darbību, par priekšnoteikumu paredzot pilnīgu un objektīvu ĀKK valstu iekļaušanu starptautiskajās finanšu iestādēs, lai uzlabotu dažādu valstu pārstāvniecību šajās iestādēs un tādējādi ar lielāku leģitimitāti atspoguļotu dažādās valstu, reģionu un starptautiskās intereses;

| 22. | aicina ĀKK valstis vairāk iesaistīt savus parlamentus lēmumpieņemšanas procesos, jo īpaši šo valstu attīstības stratēģiju sagatavošanas procesā; |
| --- | --- |

22.

aicina ĀKK valstis vairāk iesaistīt savus parlamentus lēmumpieņemšanas procesos, jo īpaši šo valstu attīstības stratēģiju sagatavošanas procesā;

| 23. | aicina starptautisko sabiedrību pabeigt attīstībai veltīto Dohas tirdzniecības sarunu ciklu taisnīgā veidā un tā, lai iznākums apmierinātu visus dalībniekus; |
| --- | --- |

23.

aicina starptautisko sabiedrību pabeigt attīstībai veltīto Dohas tirdzniecības sarunu ciklu taisnīgā veidā un tā, lai iznākums apmierinātu visus dalībniekus;

| 24. | uzskata, ka krīzes sekas ĀKK valstīs var kalpot kā stimuls ĀKK valstīm ieguldīt lauksaimniecības nozarē, lai garantētu nodrošinātību ar pārtiku un tiesības uz pašnodrošinājumu ar pārtiku, un uzsākt pārdomu procesu par ražošanas dažādošanu un preču pārveidošanu, lai palielinātu pievienoto vērtību, kas uzlabotu preču apmaiņas nosacījumus un mazinātu neaizsargātību, ko izraisa izejmateriālu cenu svārstības; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka krīzes sekas ĀKK valstīs var kalpot kā stimuls ĀKK valstīm ieguldīt lauksaimniecības nozarē, lai garantētu nodrošinātību ar pārtiku un tiesības uz pašnodrošinājumu ar pārtiku, un uzsākt pārdomu procesu par ražošanas dažādošanu un preču pārveidošanu, lai palielinātu pievienoto vērtību, kas uzlabotu preču apmaiņas nosacījumus un mazinātu neaizsargātību, ko izraisa izejmateriālu cenu svārstības;

| 25. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, ES Padomes prezidentvalstij, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas parlamentam un ĀKK valstu parlamentiem, Pasaules Bankai, SVF, ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijai un ĀKK reģionālās attīstības bankām. |
| --- | --- |

25.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, ES Padomes prezidentvalstij, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas parlamentam un ĀKK valstu parlamentiem, Pasaules Bankai, SVF, ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijai un ĀKK reģionālās attīstības bankām.

REZOLŪCIJA (7)

par jauniešu sociālo un kultūras integrāciju un līdzdalību

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties Luandā (Angola) no 2009. gada 30. novembra līdz 3. decembrim, |
| --- | --- |

—

tiekoties Luandā (Angola) no 2009. gada 30. novembra līdz 3. decembrim,

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumu, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā un pārskatīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (turpmāk — Kotonū nolīgums), un jo īpaši tā 9., 13., 26. un 27. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumu, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā un pārskatīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (turpmāk — Kotonū nolīgums), un jo īpaši tā 9., 13., 26. un 27. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 149., 150. un 177.–181. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 149., 150. un 177.–181. pantu,

| — | ņemot vērā EK līguma 13. pantu par cīņu pret diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 13. pantu par cīņu pret diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ,

| — | ņemot vērā Pasaules rīcības programmu attiecībā uz jaunatni 2000. gadam un turpmākam laikposmam, ko 1995. gada 7. novembrī pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Ģenerālā asambleja, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules rīcības programmu attiecībā uz jaunatni 2000. gadam un turpmākam laikposmam, ko 1995. gada 7. novembrī pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Ģenerālā asambleja,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām un tās fakultatīvo protokolu, ko pieņēma 2006. gada 13. decembrī Ņujorkā, ANO galvenajā mītnē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām un tās fakultatīvo protokolu, ko pieņēma 2006. gada 13. decembrī Ņujorkā, ANO galvenajā mītnē,

| — | ņemot vērā Lisabonas deklarāciju par jaunatnes politiku un programmām, ko pieņēma Pasaules jaunatnes lietu ministru konferencē, kas notika Lisabonā 1998. gada 8.–12. augustā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lisabonas deklarāciju par jaunatnes politiku un programmām, ko pieņēma Pasaules jaunatnes lietu ministru konferencē, kas notika Lisabonā 1998. gada 8.–12. augustā,

| — | ņemot vērā Bragas Jaunatnes rīcības plānu, ko pieņēma trešajā ANO Pasaules Jaunatnes forumā, kas notika Bragā (Portugāle) 1998. gada 2.–7. augustā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Bragas Jaunatnes rīcības plānu, ko pieņēma trešajā ANO Pasaules Jaunatnes forumā, kas notika Bragā (Portugāle) 1998. gada 2.–7. augustā,

| — | ņemot vērā Eiropas Vietējo un reģionālo pašvaldību kongresā 2003. gada 21. maijā pieņemto pārskatīto Eiropas Hartu par jauniešu līdzdalību vietējo un reģionālo pašvaldību dzīvē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Vietējo un reģionālo pašvaldību kongresā 2003. gada 21. maijā pieņemto pārskatīto Eiropas Hartu par jauniešu līdzdalību vietējo un reģionālo pašvaldību dzīvē,

| — | ņemot vērā Rīcības plānu 21. gadsimtam kultūras jomā (Agenda 21 for Culture), ko apstiprināja IV Portualegri Pašvaldību forumā par sociālo iekļaušanos, kas notika Barselonā (Spānija) 2004. gada 8. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rīcības plānu 21. gadsimtam kultūras jomā (Agenda 21 for Culture), ko apstiprināja IV Portualegri Pašvaldību forumā par sociālo iekļaušanos, kas notika Barselonā (Spānija) 2004. gada 8. maijā,

| — | ņemot vērā Dakaras deklarāciju par ĀKK valstu kultūru un kultūras nozaru veicināšanu un tās rīcības plānu, ko pieņēma ĀKK valstu kultūras ministru pirmajā sanāksmē, kas notika Dakarā (Senegāla) 2004. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Dakaras deklarāciju par ĀKK valstu kultūru un kultūras nozaru veicināšanu un tās rīcības plānu, ko pieņēma ĀKK valstu kultūras ministru pirmajā sanāksmē, kas notika Dakarā (Senegāla) 2004. gadā,

| — | ņemot vērā Santodomingo rezolūciju, ko pieņēma ĀKK valstu kultūras ministru otrajā sanāksmē, kas notika 2006. gada oktobrī Santodomingo (Dominikānas Republika), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Santodomingo rezolūciju, ko pieņēma ĀKK valstu kultūras ministru otrajā sanāksmē, kas notika 2006. gada oktobrī Santodomingo (Dominikānas Republika),

| — | ņemot vērā rezolūciju par jauniešu nodarbinātību, ko pieņēma Starptautiskās darba konferences 93. sesijā, kas notika Ženēvā 2005. gada jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūciju par jauniešu nodarbinātību, ko pieņēma Starptautiskās darba konferences 93. sesijā, kas notika Ženēvā 2005. gada jūnijā,

| — | ņemot vērā Āfrikas Jaunatnes hartu, ko Āfrikas Savienība pieņēma Bandžulā, Gambijā, 2006. gada jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Jaunatnes hartu, ko Āfrikas Savienība pieņēma Bandžulā, Gambijā, 2006. gada jūlijā,

| — | ņemot vērā Klusā okeāna valstu Jaunatnes stratēģiju 2010. gadam, ko pieņēma Klusā okeāna kopienas jaunatnes lietu ministru otrajā konferencē, kas notika Portmorsbijā (Papua-Jaungvineja) 2005. gada 5.–7. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Klusā okeāna valstu Jaunatnes stratēģiju 2010. gadam, ko pieņēma Klusā okeāna kopienas jaunatnes lietu ministru otrajā konferencē, kas notika Portmorsbijā (Papua-Jaungvineja) 2005. gada 5.–7. decembrī,

| — | ņemot vērā II sadaļu (“Ieguldījumi, pakalpojumu tirdzniecība un e-komercija”) CARIFORUM valstu un Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumā, ar ko paredz pakalpojumu brīvu apriti starp pusēm, un šā nolīguma III protokolu (par sadarbību kultūras jomā), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā II sadaļu (“Ieguldījumi, pakalpojumu tirdzniecība un e-komercija”) CARIFORUM valstu un Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumā, ar ko paredz pakalpojumu brīvu apriti starp pusēm, un šā nolīguma III protokolu (par sadarbību kultūras jomā),

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2008. gada 30. oktobra ziņojumu par to, kā tiek īstenota Pasaules Rīcības programma attiecībā uz jaunatni — panākumi un ierobežojumi attiecībā uz jauniešu labklājību un viņu lomu pilsoniskā sabiedrībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2008. gada 30. oktobra ziņojumu par to, kā tiek īstenota Pasaules Rīcības programma attiecībā uz jaunatni — panākumi un ierobežojumi attiecībā uz jauniešu labklājību un viņu lomu pilsoniskā sabiedrībā,

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 14. decembra rezolūciju par jauniešu sociālo integrāciju (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 14. decembra rezolūciju par jauniešu sociālo integrāciju (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas 2001. gada 21. novembra Balto grāmatu “Jauns impulss Eiropas jaunatnei” (9) un Eiropas Parlamenta 2002. gada 14. maija rezolūciju par Komisijas Balto grāmatu “Jauns impulss Eiropas jaunatnei” (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2001. gada 21. novembra Balto grāmatu “Jauns impulss Eiropas jaunatnei” (9) un Eiropas Parlamenta 2002. gada 14. maija rezolūciju par Komisijas Balto grāmatu “Jauns impulss Eiropas jaunatnei” (10),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 27. jūnija rezolūciju par Eiropas sadarbību jaunatnes jomā (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 27. jūnija rezolūciju par Eiropas sadarbību jaunatnes jomā (11),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2005. gada 22. un 23. marta sanāksmes secinājumus, ar ko pieņem Eiropas Jaunatnes paktu (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2005. gada 22. un 23. marta sanāksmes secinājumus, ar ko pieņem Eiropas Jaunatnes paktu (12),

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 30. maija paziņojumu Padomei par Eiropas politiku attiecībā uz jaunatni “Jaunatnes problēmu risināšana Eiropā — Eiropas Jaunatnes pakta īstenošana un pilsoniskās aktivitātes veicināšana” (13) un Padomes 2005. gada 24. novembra rezolūciju par to, kā risināt jaunatnes problēmas Eiropā — Eiropas Jaunatnes pakta īstenošana un pilsoniskās aktivitātes veicināšana (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 30. maija paziņojumu Padomei par Eiropas politiku attiecībā uz jaunatni “Jaunatnes problēmu risināšana Eiropā — Eiropas Jaunatnes pakta īstenošana un pilsoniskās aktivitātes veicināšana” (13) un Padomes 2005. gada 24. novembra rezolūciju par to, kā risināt jaunatnes problēmas Eiropā — Eiropas Jaunatnes pakta īstenošana un pilsoniskās aktivitātes veicināšana (14),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra lēmumu, ar ko izveido programmu “Jaunatne darbībā” laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam, jaunatnes politikas jomā (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra lēmumu, ar ko izveido programmu “Jaunatne darbībā” laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam, jaunatnes politikas jomā (15),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra lēmumu, ar ko laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido programmu “Eiropa pilsoņiem”, lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsonību (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra lēmumu, ar ko laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido programmu “Eiropa pilsoņiem”, lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsonību (16),

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 5. septembra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Sekmēt jaunatnes pilnīgu iesaistīšanos izglītībā, nodarbinātībā un sabiedrībā” (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 5. septembra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Sekmēt jaunatnes pilnīgu iesaistīšanos izglītībā, nodarbinātībā un sabiedrībā” (17),

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 16. novembra secinājumus par transversālu pieeju jaunatnes politikai, lai jaunieši varētu realizēt savas spējas un aktīvi iesaistīties sabiedrībā (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 16. novembra secinājumus par transversālu pieeju jaunatnes politikai, lai jaunieši varētu realizēt savas spējas un aktīvi iesaistīties sabiedrībā (18),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 27. aprīļa paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES jaunatnes stratēģija — ieguldīt jaunatnē, iesaistīt jauniešus. Atjaunināta atvērtās koordinācijas metode, kā risināt jauniešu problēmas un tiem pavērt jaunas iespējas” (19) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu “ES ziņojums par jauniešiem” (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 27. aprīļa paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES jaunatnes stratēģija — ieguldīt jaunatnē, iesaistīt jauniešus. Atjaunināta atvērtās koordinācijas metode, kā risināt jauniešu problēmas un tiem pavērt jaunas iespējas” (19) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu “ES ziņojums par jauniešiem” (20),

| — | ņemot vērā ANO 2003. gada Jaunatnes ziņojumu, ANO 2005. gada Jaunatnes ziņojumu un ANO 2007. gada Jaunatnes ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2003. gada Jaunatnes ziņojumu, ANO 2005. gada Jaunatnes ziņojumu un ANO 2007. gada Jaunatnes ziņojumu,

| — | ņemot vērā ANO Attīstības programmas 2004. gada pārskatu par cilvēces attīstību “Kultūras brīvība mūsdienu daudzveidīgajā pasaulē”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Attīstības programmas 2004. gada pārskatu par cilvēces attīstību “Kultūras brīvība mūsdienu daudzveidīgajā pasaulē”,

| — | ņemot vērā ĀKK valstu patvēruma, migrācijas un mobilitātes lietu ministru 2006. gada aprīlī pieņemto Briseles deklarāciju par patvērumu, migrāciju un mobilitāti un tās rīcības plānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK valstu patvēruma, migrācijas un mobilitātes lietu ministru 2006. gada aprīlī pieņemto Briseles deklarāciju par patvērumu, migrāciju un mobilitāti un tās rīcības plānu,

| — | ņemot vērā ĀKK grupas Briseles rezolūciju par migrāciju un attīstību, ko pieņēma ĀKK valstu patvēruma, migrācijas un mobilitātes lietu ministri, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK grupas Briseles rezolūciju par migrāciju un attīstību, ko pieņēma ĀKK valstu patvēruma, migrācijas un mobilitātes lietu ministri,

| — | ņemot vērā ĀKK valstu Ministru padomes Adisabebā (Etiopija) 2008. gada 8.–13. jūnijā notikušajā 27. sesijā pieņemto Lēmumu Nr. 2/LXXXVII/08 par ĀKK valstu grupas Briseles rezolūcijas par migrāciju un attīstību īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK valstu Ministru padomes Adisabebā (Etiopija) 2008. gada 8.–13. jūnijā notikušajā 27. sesijā pieņemto Lēmumu Nr. 2/LXXXVII/08 par ĀKK valstu grupas Briseles rezolūcijas par migrāciju un attīstību īstenošanu,

| — | ņemot vērā Pasaules Bankas 2007. gada Pasaules attīstības ziņojumu “Attīstība un nākamā paaudze”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Bankas 2007. gada Pasaules attīstības ziņojumu “Attīstība un nākamā paaudze”,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) 2008. gada oktobra ziņojumu “Jaunatnes nodarbinātības tendences pasaulē”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) 2008. gada oktobra ziņojumu “Jaunatnes nodarbinātības tendences pasaulē”,

| — | ņemot vērā Lisabonā (Portugāle) 2007. gada 4.–7. decembrī notikušā Āfrikas un Eiropas Jaunatnes samita galīgo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lisabonā (Portugāle) 2007. gada 4.–7. decembrī notikušā Āfrikas un Eiropas Jaunatnes samita galīgo deklarāciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Jaunatnes foruma 2008. gada 3. maija nostājas dokumentus par jaunatni un migrāciju un par jauniešu nodarbinātību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Jaunatnes foruma 2008. gada 3. maija nostājas dokumentus par jaunatni un migrāciju un par jauniešu nodarbinātību,

| — | ņemot vērā Eiropas Jaunatnes foruma 2008. gada ziņojumu “Attīstībai vajadzīga jaunatne — jauniešu organizācijas darbībā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Jaunatnes foruma 2008. gada ziņojumu “Attīstībai vajadzīga jaunatne — jauniešu organizācijas darbībā”,

| — | ņemot vērā Sociālo lietu un vides komitejas ziņojumu (ACP-EU/100.504/09/fin.), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sociālo lietu un vides komitejas ziņojumu (ACP-EU/100.504/09/fin.),

| A. | tā kā jēdzienu “jaunatne” definē kā jauniešus vecumā no 15 līdz 24 gadiem (21); tā kā 18 % pasaules iedzīvotāju jeb 1,2 miljardi cilvēku ir jaunieši un gandrīz 85 % šo jauniešu dzīvo jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

A.

tā kā jēdzienu “jaunatne” definē kā jauniešus vecumā no 15 līdz 24 gadiem (21); tā kā 18 % pasaules iedzīvotāju jeb 1,2 miljardi cilvēku ir jaunieši un gandrīz 85 % šo jauniešu dzīvo jaunattīstības valstīs;

| B. | tā kā daudzi jaunieši, jo īpaši jaunas sievietes, jaunieši ar invaliditāti, gados jauni migranti un bēgļi, lauku apvidos dzīvojošie jaunieši un mazākumtautību jaunieši ir nabadzīgi un izstumti vai marginalizēti; |
| --- | --- |

B.

tā kā daudzi jaunieši, jo īpaši jaunas sievietes, jaunieši ar invaliditāti, gados jauni migranti un bēgļi, lauku apvidos dzīvojošie jaunieši un mazākumtautību jaunieši ir nabadzīgi un izstumti vai marginalizēti;

| C. | tā kā jauniešu sociālajai, ekonomiskajai un kultūras integrācijai, kā arī aktīvai līdzdalībai sabiedrībā ir būtiska nozīme gan viņu personīgajā izaugsmē, gan stabilas un demokrātiskas attīstības nodrošināšanā valsts līmenī un pasaulē; |
| --- | --- |

C.

tā kā jauniešu sociālajai, ekonomiskajai un kultūras integrācijai, kā arī aktīvai līdzdalībai sabiedrībā ir būtiska nozīme gan viņu personīgajā izaugsmē, gan stabilas un demokrātiskas attīstības nodrošināšanā valsts līmenī un pasaulē;

| D. | tā kā izglītība un nodarbinātība ir priekšnoteikums jauniešu sekmīgai integrācijai un līdzdalībai sabiedrībā; |
| --- | --- |

D.

tā kā izglītība un nodarbinātība ir priekšnoteikums jauniešu sekmīgai integrācijai un līdzdalībai sabiedrībā;

| E. | tā kā, lai gan mūsdienu jaunatne ir līdz šim izglītotākā jaunatnes paaudze, jauniešu bezdarba un nepietiekamas nodarbinātības līmenis ir nepieredzēti augsts — problēma, ko ekonomikas krīze vēl vairāk saasināja; tā kā 25 % darbspējas vecuma iedzīvotāju pasaulē ir jaunieši, bet 2007. gadā 43,7 % bezdarbnieku bija jaunieši (22); |
| --- | --- |

E.

tā kā, lai gan mūsdienu jaunatne ir līdz šim izglītotākā jaunatnes paaudze, jauniešu bezdarba un nepietiekamas nodarbinātības līmenis ir nepieredzēti augsts — problēma, ko ekonomikas krīze vēl vairāk saasināja; tā kā 25 % darbspējas vecuma iedzīvotāju pasaulē ir jaunieši, bet 2007. gadā 43,7 % bezdarbnieku bija jaunieši (22);

| F. | tā kā kultūras industrija veicina alternatīvu ekonomikas attīstību, rada labklājību un nodrošina pienācīgas kvalitātes nodarbinātību jauniešiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā kultūras industrija veicina alternatīvu ekonomikas attīstību, rada labklājību un nodrošina pienācīgas kvalitātes nodarbinātību jauniešiem;

| G. | tā kā migrācija ir kļuvusi par vienu no pielāgošanās mehānismiem, ko jaunieši izmanto, lai palielinātu savas izglītības un darba iespējas, tomēr šīs izglītības iespējas nesniedz nekādus ieguvumus jaunattīstības valstīm, kas ir šo jauniešu izcelsmes valstis, un tās nepaaugstina izglītības līmeni minētajās valstīs; |
| --- | --- |

G.

tā kā migrācija ir kļuvusi par vienu no pielāgošanās mehānismiem, ko jaunieši izmanto, lai palielinātu savas izglītības un darba iespējas, tomēr šīs izglītības iespējas nesniedz nekādus ieguvumus jaunattīstības valstīm, kas ir šo jauniešu izcelsmes valstis, un tās nepaaugstina izglītības līmeni minētajās valstīs;

| H. | tā kā globalizācija ir veicinājusi lielāku mobilitāti izglītības un profesionālās izglītības, darba un brīvprātīgā darba jomā, tādējādi sekmējot solidaritāti un labāku starpkultūru izpratni un veicinot dažādības un daudzveidības principa ievērošanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā globalizācija ir veicinājusi lielāku mobilitāti izglītības un profesionālās izglītības, darba un brīvprātīgā darba jomā, tādējādi sekmējot solidaritāti un labāku starpkultūru izpratni un veicinot dažādības un daudzveidības principa ievērošanu;

| I. | tā kā kultūra būtiski ietekmē jauniešu labklājību un personīgo izaugsmi; |
| --- | --- |

I.

tā kā kultūra būtiski ietekmē jauniešu labklājību un personīgo izaugsmi;

| J. | tā kā informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) izplatīšana jauniešiem sniedz jaunas attīstības, integrācijas un pilsoniskās līdzdalības iespējas; tā kā valdību apņemšanās veikt ieguldījumus IKT var mazināt pašreizējo “digitālo plaisu” starp ES un ĀKK valstīm un veicināt vienlīdzību; |
| --- | --- |

J.

tā kā informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) izplatīšana jauniešiem sniedz jaunas attīstības, integrācijas un pilsoniskās līdzdalības iespējas; tā kā valdību apņemšanās veikt ieguldījumus IKT var mazināt pašreizējo “digitālo plaisu” starp ES un ĀKK valstīm un veicināt vienlīdzību;

| K. | tā kā ilgtermiņa risinājumu rašana globāliem draudiem, piemēram, klimata pārmaiņām, un attīstības mērķu sasniegšana ir iespējama tikai tad, ja jauniešus atzīst par lēmumu pieņemšanas procesa partneriem; |
| --- | --- |

K.

tā kā ilgtermiņa risinājumu rašana globāliem draudiem, piemēram, klimata pārmaiņām, un attīstības mērķu sasniegšana ir iespējama tikai tad, ja jauniešus atzīst par lēmumu pieņemšanas procesa partneriem;

Vispārīgas piezīmes

| 1. | mudina ĀKK un ES valstu valdības iekļaut jaunatnes jautājumus visu jomu politikas izstrādē un uzlabot koordināciju starp jaunatnes politiku un citām politikas jomām, kas tieši ietekmē jaunatni; |
| --- | --- |

1.

mudina ĀKK un ES valstu valdības iekļaut jaunatnes jautājumus visu jomu politikas izstrādē un uzlabot koordināciju starp jaunatnes politiku un citām politikas jomām, kas tieši ietekmē jaunatni;

| 2. | uzsver nepieciešamību pilnībā ievērot Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, jo īpaši tās 23., 24., 26. un 27. pantu attiecībā uz darbu, izglītību un kultūru; |
| --- | --- |

2.

uzsver nepieciešamību pilnībā ievērot Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, jo īpaši tās 23., 24., 26. un 27. pantu attiecībā uz darbu, izglītību un kultūru;

| 3. | aicina Komisiju nodrošināt līdzsvarotu finansējumu pašreizējās “Jaunatne darbībā” programmas (laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam) 3.2. darbībai, ievērojot paredzētos noteikumus, un — kā piemēru izmantojot Euromed Jaunatnes programmu — izveidot ĀKK un ES Jaunatnes programmu saistībā ar Kotonū nolīgumu, paredzot papildu apropriācijas turpmākajā programmā; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju nodrošināt līdzsvarotu finansējumu pašreizējās “Jaunatne darbībā” programmas (laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam) 3.2. darbībai, ievērojot paredzētos noteikumus, un — kā piemēru izmantojot Euromed Jaunatnes programmu — izveidot ĀKK un ES Jaunatnes programmu saistībā ar Kotonū nolīgumu, paredzot papildu apropriācijas turpmākajā programmā;

| 4. | uzsver, ka politikas veidotājiem visos līmeņos ir jāpilnveido sadarbība un jāsekmē labas prakses apmaiņa jauniešu sociālās un kultūras integrācijas un līdzdalības jomā, piemēram, veicinot iestāžu sadarbības tīklus, kas konsolidē valsts, reģionālās un starptautiskās jauniešu programmas; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka politikas veidotājiem visos līmeņos ir jāpilnveido sadarbība un jāsekmē labas prakses apmaiņa jauniešu sociālās un kultūras integrācijas un līdzdalības jomā, piemēram, veicinot iestāžu sadarbības tīklus, kas konsolidē valsts, reģionālās un starptautiskās jauniešu programmas;

| 5. | aicina ES un ĀKK valstis nodrošināt visiem jauniešiem viņu tiesību un brīvību pilnīgu īstenošanu, kā arī novērst visus diskriminācijas veidus; aicina Komisiju, ES un ĀKK valstis palielināt finansējumu programmām, kas paredzētas mazāk aizsargāto grupu jauniešu sociālajai un kultūras integrācijai; |
| --- | --- |

5.

aicina ES un ĀKK valstis nodrošināt visiem jauniešiem viņu tiesību un brīvību pilnīgu īstenošanu, kā arī novērst visus diskriminācijas veidus; aicina Komisiju, ES un ĀKK valstis palielināt finansējumu programmām, kas paredzētas mazāk aizsargāto grupu jauniešu sociālajai un kultūras integrācijai;

| 6. | uzskata, ka ES vajadzētu izstrādāt saskaņotu kopēju migrācijas politiku, kas ietvertu vienlīdzības principa stingru ievērošanu un mērķi sociāli integrēt migrantus uzņemošajās valstīs; aicina ES dalībvalstis nodrošināt gados jaunajiem migrantiem viņu tiesību ievērošanu un tādu pašu pieeju izglītībai, sociālajiem pakalpojumiem un ekonomikas iespējām kā attiecīgās valsts pilsoņiem; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka ES vajadzētu izstrādāt saskaņotu kopēju migrācijas politiku, kas ietvertu vienlīdzības principa stingru ievērošanu un mērķi sociāli integrēt migrantus uzņemošajās valstīs; aicina ES dalībvalstis nodrošināt gados jaunajiem migrantiem viņu tiesību ievērošanu un tādu pašu pieeju izglītībai, sociālajiem pakalpojumiem un ekonomikas iespējām kā attiecīgās valsts pilsoņiem;

| 7. | aicina ES uzlabot pasākumus visu Eiropā likumīgi strādājošo trešo valstu gados jauno pilsoņu aizsardzībai; mudina ES veikt pasākumus, lai nodrošinātu šādiem jauniešiem pastāvīgo iedzīvotāju statusu un lai noteiktu vidēji kvalificēto un nekvalificēto darbinieku statusu; turklāt uzskata, ka ES un ĀKK valstu valdībām ir jāizstrādā programmas, lai samazinātu jauniešu intelektuālā darbaspēka emigrāciju no jaunattīstības valstīm un koordinētu pasākumus šādas parādības novēršanai; |
| --- | --- |

7.

aicina ES uzlabot pasākumus visu Eiropā likumīgi strādājošo trešo valstu gados jauno pilsoņu aizsardzībai; mudina ES veikt pasākumus, lai nodrošinātu šādiem jauniešiem pastāvīgo iedzīvotāju statusu un lai noteiktu vidēji kvalificēto un nekvalificēto darbinieku statusu; turklāt uzskata, ka ES un ĀKK valstu valdībām ir jāizstrādā programmas, lai samazinātu jauniešu intelektuālā darbaspēka emigrāciju no jaunattīstības valstīm un koordinētu pasākumus šādas parādības novēršanai;

| 8. | aicina ES un ĀKK valstu valdības nodrošināt visiem jauniešiem pieeju atbilstošai un jauniešiem pielāgotai informācijai un pakalpojumiem veselības jomā; |
| --- | --- |

8.

aicina ES un ĀKK valstu valdības nodrošināt visiem jauniešiem pieeju atbilstošai un jauniešiem pielāgotai informācijai un pakalpojumiem veselības jomā;

Izglītība

| 9. | aicina ĀKK un ES valstu valdības izstrādāt programmas, lai novērstu mācību priekšlaicīgu pamešanu, samazinātu jauniešu analfabētismu un uzlabotu pamatizglītības kvalitāti; |
| --- | --- |

9.

aicina ĀKK un ES valstu valdības izstrādāt programmas, lai novērstu mācību priekšlaicīgu pamešanu, samazinātu jauniešu analfabētismu un uzlabotu pamatizglītības kvalitāti;

| 10. | aicina nodrošināt vidējās izglītības vispārēju pieejamību; aicina ĀKK un ES valstu valdības novērst šķēršļus pamatizglītības pieejamībai, jo īpaši attiecībā uz jauniešiem ar invaliditāti un citām mazāk aizsargātajām grupām; rosina valstu valdības piešķirt stipendijas un izdevīgus aizdevumus tiem studentiem no jaunattīstības valstīm, kas vēlētos pieteikties augstākās izglītības studijām; |
| --- | --- |

10.

aicina nodrošināt vidējās izglītības vispārēju pieejamību; aicina ĀKK un ES valstu valdības novērst šķēršļus pamatizglītības pieejamībai, jo īpaši attiecībā uz jauniešiem ar invaliditāti un citām mazāk aizsargātajām grupām; rosina valstu valdības piešķirt stipendijas un izdevīgus aizdevumus tiem studentiem no jaunattīstības valstīm, kas vēlētos pieteikties augstākās izglītības studijām;

| 11. | aicina ES un ĀKK valstis veicināt to, lai pārejas posms no izglītošanās uz darba tirgu būtu vienkāršs, teorētiskās mācību metodes aizstājot ar praktisku pieredzi skolā un izglītības programmās iekļaujot uzņēmējdarbības izglītību; |
| --- | --- |

11.

aicina ES un ĀKK valstis veicināt to, lai pārejas posms no izglītošanās uz darba tirgu būtu vienkāršs, teorētiskās mācību metodes aizstājot ar praktisku pieredzi skolā un izglītības programmās iekļaujot uzņēmējdarbības izglītību;

| 12. | aicina ĀKK un ES valstu valdības vairāk akcentēt kultūras un sociālās izglītības nozīmīgumu un mudināt jauniešus iesaistīties gan skolas, gan ārpusskolas kultūras pasākumos, kas varētu pilnveidot viņu dzīvi, nodrošināt līdzsvarotu personīgo izaugsmi, pasargāt jauniešus no narkotisko vielu atkarības un cita veida kaitīgām darbībām, tādējādi sekmējot viņu sociālo un kultūras integrāciju sabiedrībā; |
| --- | --- |

12.

aicina ĀKK un ES valstu valdības vairāk akcentēt kultūras un sociālās izglītības nozīmīgumu un mudināt jauniešus iesaistīties gan skolas, gan ārpusskolas kultūras pasākumos, kas varētu pilnveidot viņu dzīvi, nodrošināt līdzsvarotu personīgo izaugsmi, pasargāt jauniešus no narkotisko vielu atkarības un cita veida kaitīgām darbībām, tādējādi sekmējot viņu sociālo un kultūras integrāciju sabiedrībā;

| 13. | mudina ĀKK un ES valstu valdības atzīt, ka jaunieši ir pārmaiņām visatvērtākā cilvēku grupa un vislabāk atspoguļo pārmaiņas, kas norisinās konkrētajā sabiedrībā; aicina ĀKK un ES valstu valdības izmantot jauniešus pozitīvu pārmaiņu īstenošanai sabiedrībā, izmantojot tādus mehānismus kā vienaudžu izglītošana par HIV/AIDS, IKT un ilgtspējīgām tehnoloģijām, lai mazinātu klimata pārmaiņas un pielāgotos tām; |
| --- | --- |

13.

mudina ĀKK un ES valstu valdības atzīt, ka jaunieši ir pārmaiņām visatvērtākā cilvēku grupa un vislabāk atspoguļo pārmaiņas, kas norisinās konkrētajā sabiedrībā; aicina ĀKK un ES valstu valdības izmantot jauniešus pozitīvu pārmaiņu īstenošanai sabiedrībā, izmantojot tādus mehānismus kā vienaudžu izglītošana par HIV/AIDS, IKT un ilgtspējīgām tehnoloģijām, lai mazinātu klimata pārmaiņas un pielāgotos tām;

| 14. | aicina nodrošināt jauniešiem IKT vispārēju pieejamību; aicina valstu valdības ieguldīt IKT infrastruktūrās un nodrošināt skolās IKT iekārtas; aicina Komisiju un ĀKK un ES valstis, izmantojot eTwinning tehnoloģiju, savienot ĀKK un ES valstu skolas, lai sekmētu starpkultūru mācības; aicina ĀKK un ES valstu valdības veicināt tālmācību kā vienu no veidiem neaizsargātāko grupu pārstāvju, jo īpaši cilvēku ar invaliditāti, sociālās integrācijas uzlabošanai; |
| --- | --- |

14.

aicina nodrošināt jauniešiem IKT vispārēju pieejamību; aicina valstu valdības ieguldīt IKT infrastruktūrās un nodrošināt skolās IKT iekārtas; aicina Komisiju un ĀKK un ES valstis, izmantojot eTwinning tehnoloģiju, savienot ĀKK un ES valstu skolas, lai sekmētu starpkultūru mācības; aicina ĀKK un ES valstu valdības veicināt tālmācību kā vienu no veidiem neaizsargātāko grupu pārstāvju, jo īpaši cilvēku ar invaliditāti, sociālās integrācijas uzlabošanai;

Nodarbinātība

| 15. | aicina ĀKK un ES valstu valdības sadarbībā ar ILO izstrādāt jaunatnes nodarbinātības valsts stratēģiju un rīcības plānus un pastāvīgi uzraudzīt jauniešu nodarbinātības stāvokli; |
| --- | --- |

15.

aicina ĀKK un ES valstu valdības sadarbībā ar ILO izstrādāt jaunatnes nodarbinātības valsts stratēģiju un rīcības plānus un pastāvīgi uzraudzīt jauniešu nodarbinātības stāvokli;

| 16. | aicina ES un ĀKK valstu valdības veicināt darba ņēmēju tiesības un taisnīgu atalgojumu kā efektīvu sociālās integrācijas veicināšanas veidu; |
| --- | --- |

16.

aicina ES un ĀKK valstu valdības veicināt darba ņēmēju tiesības un taisnīgu atalgojumu kā efektīvu sociālās integrācijas veicināšanas veidu;

| 17. | norāda, ka, apvienojot mācības un darbu, jaunieši gūst vērtīgu pieredzi, kas atvieglo viņu pāreju no izglītošanās uz darba tirgu; rosina privātā sektora pārstāvjus radīt vairāk prakses iespēju skolu jauniešiem; šajā sakarā brīdina par visiem darba ņēmēju ekspluatācijas veidiem; |
| --- | --- |

17.

norāda, ka, apvienojot mācības un darbu, jaunieši gūst vērtīgu pieredzi, kas atvieglo viņu pāreju no izglītošanās uz darba tirgu; rosina privātā sektora pārstāvjus radīt vairāk prakses iespēju skolu jauniešiem; šajā sakarā brīdina par visiem darba ņēmēju ekspluatācijas veidiem;

| 18. | norāda, ka jaunu sieviešu (23) un jauniešu ar invaliditāti (24) bezdarba un nepietiekamas nodarbinātības līmenis ir augstāks; aicina izstrādāt īpašus politikas pasākumus, lai atbalstītu jaunu sieviešu un neaizsargāto sabiedrības grupu cilvēku nodarbinātību; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka jaunu sieviešu (23) un jauniešu ar invaliditāti (24) bezdarba un nepietiekamas nodarbinātības līmenis ir augstāks; aicina izstrādāt īpašus politikas pasākumus, lai atbalstītu jaunu sieviešu un neaizsargāto sabiedrības grupu cilvēku nodarbinātību;

| 19. | uzsver nepieciešamību radīt labvēlīgākus apstākļus jaunajiem uzņēmējiem, nodrošinot viņiem informāciju, finanšu stimulus un atceļot administratīvo slogu tiem, kas vēlas sākt uzņēmējdarbību; aicina finanšu iestādes vienkāršot jauniešu pieeju mikrokredītiem; aicina valdības ieviest profesionālas konsultēšanas un finansēšanas programmas jauniem uzņēmējiem kultūras un jaunrades nozarē un veicināt vietējos pakalpojumus, lai vietējā līmenī uzlabotu sociālo integrāciju; |
| --- | --- |

19.

uzsver nepieciešamību radīt labvēlīgākus apstākļus jaunajiem uzņēmējiem, nodrošinot viņiem informāciju, finanšu stimulus un atceļot administratīvo slogu tiem, kas vēlas sākt uzņēmējdarbību; aicina finanšu iestādes vienkāršot jauniešu pieeju mikrokredītiem; aicina valdības ieviest profesionālas konsultēšanas un finansēšanas programmas jauniem uzņēmējiem kultūras un jaunrades nozarē un veicināt vietējos pakalpojumus, lai vietējā līmenī uzlabotu sociālo integrāciju;

Kultūra

| 20. | aicina valstu parlamentus un ES un ĀKK valstu valdības valsts tiesību aktos iekļaut to teritorijā esošo kultūru aizsardzības jautājumus, lai garantētu šo kultūru saglabāšanu un attīstību; |
| --- | --- |

20.

aicina valstu parlamentus un ES un ĀKK valstu valdības valsts tiesību aktos iekļaut to teritorijā esošo kultūru aizsardzības jautājumus, lai garantētu šo kultūru saglabāšanu un attīstību;

| 21. | noraida koncepciju, kas raksturo kultūru kā preci peļņas gūšanai; atbalsta jaunrades demokratizāciju un kultūras uzplaukuma veicināšanu, lai stimulētu jauniešu kultūras attīstību atbilstoši jauniešu mērķiem un ar viņu līdzdalību; |
| --- | --- |

21.

noraida koncepciju, kas raksturo kultūru kā preci peļņas gūšanai; atbalsta jaunrades demokratizāciju un kultūras uzplaukuma veicināšanu, lai stimulētu jauniešu kultūras attīstību atbilstoši jauniešu mērķiem un ar viņu līdzdalību;

| 22. | mudina ĀKK un ES valstu valdības izstrādāt plānus vai atbalstīt esošās iniciatīvas, lai palīdzētu sekmēt kultūras tūrisma attīstību un veicinātu jauniešus novērtēt valstu kultūras un nacionālo mantojumu; |
| --- | --- |

22.

mudina ĀKK un ES valstu valdības izstrādāt plānus vai atbalstīt esošās iniciatīvas, lai palīdzētu sekmēt kultūras tūrisma attīstību un veicinātu jauniešus novērtēt valstu kultūras un nacionālo mantojumu;

| 23. | aicina ĀKK valstu un ES dalībvalstu valdības izstrādāt vai stiprināt jau esošo starpkultūru politiku, lai veicinātu kultūras daudzveidību un dažādu kultūru mierīgu līdzāspastāvēšanu sabiedrībā; turklāt aicina ĀKK valstu un ES dalībvalstu valdības atbalstīt kultūras politikas decentralizāciju, tādējādi saistībā ar kultūru un subkultūrām sekmējot vietējo attīstību un cieņu pret daudzveidību un dažādību; |
| --- | --- |

23.

aicina ĀKK valstu un ES dalībvalstu valdības izstrādāt vai stiprināt jau esošo starpkultūru politiku, lai veicinātu kultūras daudzveidību un dažādu kultūru mierīgu līdzāspastāvēšanu sabiedrībā; turklāt aicina ĀKK valstu un ES dalībvalstu valdības atbalstīt kultūras politikas decentralizāciju, tādējādi saistībā ar kultūru un subkultūrām sekmējot vietējo attīstību un cieņu pret daudzveidību un dažādību;

| 24. | aicina ĀKK valstu un ES dalībvalstu valdības, Komisiju un starptautiskās organizācijas pastiprināt savus centienus, lai dažādu kultūru, etniskās izcelsmes un reliģiskās piederības jauniešiem organizētu darbseminārus, seminārus un jauniešu nometnes nolūkā veicināt starpkultūru izpratni; |
| --- | --- |

24.

aicina ĀKK valstu un ES dalībvalstu valdības, Komisiju un starptautiskās organizācijas pastiprināt savus centienus, lai dažādu kultūru, etniskās izcelsmes un reliģiskās piederības jauniešiem organizētu darbseminārus, seminārus un jauniešu nometnes nolūkā veicināt starpkultūru izpratni;

| 25. | uzskata, ka ANO, Komisijai un valdībām attīstības sadarbības politikā, programmās un plānos ir jāiekļauj kultūras dimensija; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka ANO, Komisijai un valdībām attīstības sadarbības politikā, programmās un plānos ir jāiekļauj kultūras dimensija;

| 26. | aicina starptautisko sabiedrību un ES un ĀKK valstu valdības koncentrēties uz tradicionālās amatniecības saglabāšanu, piešķirot vairāk līdzekļu profesionālajai izglītībai un ražošanas iespēju nodrošināšanai, atbalstīt minēto produktu pārdošanu un tirdzniecību, uzlabot tirgus pieejas iespējas kultūras preču un pakalpojumu tirdzniecībai, jo īpaši attiecībā uz jauniešu ražotajām precēm un pakalpojumiem, lai uzlabotu kultūras preču un pakalpojumu mobilitāti, un atbalstīt iniciatīvas vietējo valodu mācīšanai, izmantojot internetu; |
| --- | --- |

26.

aicina starptautisko sabiedrību un ES un ĀKK valstu valdības koncentrēties uz tradicionālās amatniecības saglabāšanu, piešķirot vairāk līdzekļu profesionālajai izglītībai un ražošanas iespēju nodrošināšanai, atbalstīt minēto produktu pārdošanu un tirdzniecību, uzlabot tirgus pieejas iespējas kultūras preču un pakalpojumu tirdzniecībai, jo īpaši attiecībā uz jauniešu ražotajām precēm un pakalpojumiem, lai uzlabotu kultūras preču un pakalpojumu mobilitāti, un atbalstīt iniciatīvas vietējo valodu mācīšanai, izmantojot internetu;

| 27. | aicina ĀKK un ES valstu valdības nodrošināt, ka jauniešu viedoklis tiek ņemts vērā, un atbalsta jauniešu parlamentu izveidi, lai veicinātu jauniešu politisko kultūru un viņu atbildības izjūtas attīstību; |
| --- | --- |

27.

aicina ĀKK un ES valstu valdības nodrošināt, ka jauniešu viedoklis tiek ņemts vērā, un atbalsta jauniešu parlamentu izveidi, lai veicinātu jauniešu politisko kultūru un viņu atbildības izjūtas attīstību;

Līdzdalība

| 28. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu par strukturētu dialogu ar jauniešiem un jauniešu organizācijām par viņiem svarīgiem jautājumiem, bet uzsver, ka ir precīzāk jānosaka šādas koncepcijas īstenošana; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu par strukturētu dialogu ar jauniešiem un jauniešu organizācijām par viņiem svarīgiem jautājumiem, bet uzsver, ka ir precīzāk jānosaka šādas koncepcijas īstenošana;

| 29. | norāda, ka labāka pieeja informācijai palielina valdību un valsts pārvaldes pārredzamību, kas veicinās lielākas iespējas jauniešiem un viņu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā; uzsver, ka IKT ir liela nozīme, uzlabojot informācijas pieejamību, un aicina valdības izstrādāt un ieviest mehānismus, kas nodrošina gados jauno IKT lietotāju aizsardzību; uzsver IKT nozīmību tādu jaunatnes līdzdalības jaunu veidu stiprināšanā kā, piemēram, līdzdalība ar interneta starpniecību un e-pilsonība; |
| --- | --- |

29.

norāda, ka labāka pieeja informācijai palielina valdību un valsts pārvaldes pārredzamību, kas veicinās lielākas iespējas jauniešiem un viņu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā; uzsver, ka IKT ir liela nozīme, uzlabojot informācijas pieejamību, un aicina valdības izstrādāt un ieviest mehānismus, kas nodrošina gados jauno IKT lietotāju aizsardzību; uzsver IKT nozīmību tādu jaunatnes līdzdalības jaunu veidu stiprināšanā kā, piemēram, līdzdalība ar interneta starpniecību un e-pilsonība;

| 30. | uzskata, ka minimālajam vēlētāju vecumam nevajadzētu pārsniegt 18 gadus, lai nodrošinātu jauniešu pilnīgu līdzdalību sabiedrībā; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka minimālajam vēlētāju vecumam nevajadzētu pārsniegt 18 gadus, lai nodrošinātu jauniešu pilnīgu līdzdalību sabiedrībā;

| 31. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, Āfrikas Savienībai, ES dalībvalstīm, ĀKK valstīm, ANO un UNESCO. |
| --- | --- |

31.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, Āfrikas Savienībai, ES dalībvalstīm, ĀKK valstīm, ANO un UNESCO.

REZOLŪCIJA (25)

par klimata pārmaiņām

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties Luandā (Angola) no 2009. gada 30. novembra līdz 3. decembrim, |
| --- | --- |

—

tiekoties Luandā (Angola) no 2009. gada 30. novembra līdz 3. decembrim,

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā 1992. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1992. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC),

| — | ņemot vērā 1997. gada Kioto protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1997. gada Kioto protokolu,

| — | ņemot vērā rīcības plānu, ko 2008. gada martā Eiropadome pieņēma saistībā ar augstā pārstāvja kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rīcības plānu, ko 2008. gada martā Eiropadome pieņēma saistībā ar augstā pārstāvja kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā ziņojumu,

| — | ņemot vērā ĀKK un ES kopīgo deklarāciju par klimata pārmaiņām un attīstību, ko 2009. gada maijā pieņēma Apvienotā padome, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES kopīgo deklarāciju par klimata pārmaiņām un attīstību, ko 2009. gada maijā pieņēma Apvienotā padome,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 2009. gada 3. jūnija Rezolūciju A/63/281 par klimata pārmaiņām un to iespējamo ietekmi uz drošību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 2009. gada 3. jūnija Rezolūciju A/63/281 par klimata pārmaiņām un to iespējamo ietekmi uz drošību,

| — | ņemot vērā viedokļus, kas tika pausti 2009. gada 23. jūnijā Ženēvā notikušajā Pasaules Humanitārajā forumā, ko organizēja pēc bijušā Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra Kofi Annan ierosmes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā viedokļus, kas tika pausti 2009. gada 23. jūnijā Ženēvā notikušajā Pasaules Humanitārajā forumā, ko organizēja pēc bijušā Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra Kofi Annan ierosmes,

| — | ņemot vērā deklarāciju par klimata pārmaiņām, ko pieņēma Panāfrikas parlamentārajā konferencē Jaundē (Kamerūna) 2009. gada 25.–27. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju par klimata pārmaiņām, ko pieņēma Panāfrikas parlamentārajā konferencē Jaundē (Kamerūna) 2009. gada 25.–27. jūnijā,

| — | ņemot vērā rezolūcijas, ko pieņēma 2009. gada 10. jūlijā Akvilā (Itālija) G8 valstu augstākā līmeņa sanāksmē un Pasaules lielāko tautsaimniecību forumā par klimatu un enerģētiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūcijas, ko pieņēma 2009. gada 10. jūlijā Akvilā (Itālija) G8 valstu augstākā līmeņa sanāksmē un Pasaules lielāko tautsaimniecību forumā par klimatu un enerģētiku,

| — | ņemot vērā Rietumāfrikas parlamentāriešu un vietējā līmenī ievēlēto pārstāvju klimata pārmaiņu pārvaldības jautājumos reģionālo semināru, kas notika Prajā (Kaboverde) 2009. gada 3.–6. augustā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rietumāfrikas parlamentāriešu un vietējā līmenī ievēlēto pārstāvju klimata pārmaiņu pārvaldības jautājumos reģionālo semināru, kas notika Prajā (Kaboverde) 2009. gada 3.–6. augustā,

| — | ņemot vērā rezolūcijas par klimata pārmaiņām un konfliktiem, ko pieņēma Āfrikas Savienības valstu augstākā līmeņa sanāksmē, kas notika Sirtā (Lībija) 2009. gada 30. augustā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūcijas par klimata pārmaiņām un konfliktiem, ko pieņēma Āfrikas Savienības valstu augstākā līmeņa sanāksmē, kas notika Sirtā (Lībija) 2009. gada 30. augustā,

| — | ņemot vērā ieteikumus, ko sniedza Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra Ban Ki-moon sasauktajā augsta līmeņa sanāksmē par klimata pārmaiņām, kura notika Ņujorkā 2009. gada 22. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ieteikumus, ko sniedza Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra Ban Ki-moon sasauktajā augsta līmeņa sanāksmē par klimata pārmaiņām, kura notika Ņujorkā 2009. gada 22. septembrī,

| — | ņemot vērā ieteikumus, ko sniedza Pasaules forumā par ilgtspējīgu attīstību, kas notika Vagadugu (Burkinafaso) 2009. gada 9.–11. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ieteikumus, ko sniedza Pasaules forumā par ilgtspējīgu attīstību, kas notika Vagadugu (Burkinafaso) 2009. gada 9.–11. oktobrī,

| — | ņemot vērā deklarāciju, ko pieņēma Panāfrikas parlamentārā tīkla klimata pārmaiņu jautājumos otrajā augstākā līmeņa sanāksmē, kas notika Nairobi (Kenija) 2009. gada 12.–15. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju, ko pieņēma Panāfrikas parlamentārā tīkla klimata pārmaiņu jautājumos otrajā augstākā līmeņa sanāksmē, kas notika Nairobi (Kenija) 2009. gada 12.–15. oktobrī,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2009. gada 29. un 30. oktobra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2009. gada 29. un 30. oktobra secinājumus,

| — | ņemot vērā deklarāciju, ko pieņēma Panāfrikas parlamentārā tīkla klimata pārmaiņu jautājumos trešajā apakšreģionālajā konferencē (Kongo baseins), kas notika Jaundē (Kamerūna) 2009. gada 12. un 13. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju, ko pieņēma Panāfrikas parlamentārā tīkla klimata pārmaiņu jautājumos trešajā apakšreģionālajā konferencē (Kongo baseins), kas notika Jaundē (Kamerūna) 2009. gada 12. un 13. novembrī,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūciju par ES stratēģiju Kopenhāgenas konferencei par klimata pārmaiņām (COP 15) (26), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūciju par ES stratēģiju Kopenhāgenas konferencei par klimata pārmaiņām (COP 15) (26),

| — | ņemot vērā UNFCCC līgumslēdzēju pušu 15. konferenci (COP 15) un Kioto protokola pušu piekto konferenci (COP/MOP 5), kuru norise paredzēta 2009. gada 7.–18. decembrī Kopenhāgenā (Dānija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNFCCC līgumslēdzēju pušu 15. konferenci (COP 15) un Kioto protokola pušu piekto konferenci (COP/MOP 5), kuru norise paredzēta 2009. gada 7.–18. decembrī Kopenhāgenā (Dānija),

| — | ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2009. gada 4. aprīļa rezolūciju par klimata pārmaiņu izraisītajām sociālajām un ekoloģiskajām sekām ĀKK valstīs (27), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2009. gada 4. aprīļa rezolūciju par klimata pārmaiņu izraisītajām sociālajām un ekoloģiskajām sekām ĀKK valstīs (27),

| A. | tā kā globālā sasilšana aktualizē cilvēces izdzīvošanas un ilgtspējīgas attīstības problēmu, kas visā pasaulē ir atzīta par steidzami risināmu jautājumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā globālā sasilšana aktualizē cilvēces izdzīvošanas un ilgtspējīgas attīstības problēmu, kas visā pasaulē ir atzīta par steidzami risināmu jautājumu;

| B. | tā kā Kofi Annan vadītā Pasaules Humanitārā foruma ziņojumā ir norādīts, ka klimata pārmaiņu rezultātā jau vairāk nekā 12 miljoni cilvēku dzīvo nabadzībā, savukārt 300 000 cilvēku katru gadu iet bojā klimata pārmaiņu negatīvās ietekmes rezultātā, bet līdz 2030. gadam nabadzība skars 20 miljonus cilvēku; |
| --- | --- |

B.

tā kā Kofi Annan vadītā Pasaules Humanitārā foruma ziņojumā ir norādīts, ka klimata pārmaiņu rezultātā jau vairāk nekā 12 miljoni cilvēku dzīvo nabadzībā, savukārt 300 000 cilvēku katru gadu iet bojā klimata pārmaiņu negatīvās ietekmes rezultātā, bet līdz 2030. gadam nabadzība skars 20 miljonus cilvēku;

| C. | tā kā klimata nepastāvība, par ko jau tagad liecina visos kontinentos notiekošo dabas katastrofu (plūdi, sausums, piekrastes erozija, jūras līmeņa celšanās utt.) intensitāte un biežums, ir nopietns un biedējošs drauds valstīm, kuru teritoriju lielākoties aizņem tuksneši, salas vai piekrastes reģioni; |
| --- | --- |

C.

tā kā klimata nepastāvība, par ko jau tagad liecina visos kontinentos notiekošo dabas katastrofu (plūdi, sausums, piekrastes erozija, jūras līmeņa celšanās utt.) intensitāte un biežums, ir nopietns un biedējošs drauds valstīm, kuru teritoriju lielākoties aizņem tuksneši, salas vai piekrastes reģioni;

| D. | tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Iedzīvotāju fonda (UNFPA) publicētajā ziņojumā par pasaules iedzīvotāju stāvokli 2009. gadā ir atzīts, ka klimata pārmaiņas ir saistītas arī ar iedzīvotāju skaita dinamiku, nabadzību un dzimumu vienlīdzību; |
| --- | --- |

D.

tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Iedzīvotāju fonda (UNFPA) publicētajā ziņojumā par pasaules iedzīvotāju stāvokli 2009. gadā ir atzīts, ka klimata pārmaiņas ir saistītas arī ar iedzīvotāju skaita dinamiku, nabadzību un dzimumu vienlīdzību;

| E. | tā kā mežu izciršana tropos ir būtisks klimata pārmaiņu faktors un nopietns drauds bioloģiskajai daudzveidībai un vairāk nekā miljarda nabadzīgu cilvēku iztikas iegūšanas veidiem, kuri dzīvo šajos mežos un pārtiek no to sniegtajām iespējām; |
| --- | --- |

E.

tā kā mežu izciršana tropos ir būtisks klimata pārmaiņu faktors un nopietns drauds bioloģiskajai daudzveidībai un vairāk nekā miljarda nabadzīgu cilvēku iztikas iegūšanas veidiem, kuri dzīvo šajos mežos un pārtiek no to sniegtajām iespējām;

| F. | tā kā starptautiskā sabiedrība atzīst klimata pārmaiņu ietekmi uz starptautisko drošību; |
| --- | --- |

F.

tā kā starptautiskā sabiedrība atzīst klimata pārmaiņu ietekmi uz starptautisko drošību;

| G. | apzinoties, ka vismazāk attīstītās valstis, kuru spējas ir ierobežotas un kurām trūkst līdzekļu, lai pielāgotos klimata pārmaiņām, visvairāk cietīs no globālās sasilšanas, lai gan tās vismazāk ir to ietekmējušas; |
| --- | --- |

G.

apzinoties, ka vismazāk attīstītās valstis, kuru spējas ir ierobežotas un kurām trūkst līdzekļu, lai pielāgotos klimata pārmaiņām, visvairāk cietīs no globālās sasilšanas, lai gan tās vismazāk ir to ietekmējušas;

| H. | ņemot vērā lauksaimniecības, jo īpaši mazo un vidējo lauksaimniecības uzņēmumu, nozīmīgumu vismazāk attīstītajās valstīs ekonomiski aktīvās iedzīvotāju procentuālās daļas un klimata pārmaiņu ietekmes ziņā šajā nozarē; |
| --- | --- |

H.

ņemot vērā lauksaimniecības, jo īpaši mazo un vidējo lauksaimniecības uzņēmumu, nozīmīgumu vismazāk attīstītajās valstīs ekonomiski aktīvās iedzīvotāju procentuālās daļas un klimata pārmaiņu ietekmes ziņā šajā nozarē;

| I. | pārliecībā, ka ilgtspējīgas vides nodrošināšanai turpmākajām paaudzēm ir vajadzīgs, lai visa cilvēce uzņemtos dalītu atbildību, bet šai atbildībai ir jābūt diferencētai; |
| --- | --- |

I.

pārliecībā, ka ilgtspējīgas vides nodrošināšanai turpmākajām paaudzēm ir vajadzīgs, lai visa cilvēce uzņemtos dalītu atbildību, bet šai atbildībai ir jābūt diferencētai;

| J. | tā kā rūpnieciski attīstītās valstis ir vēsturiski atbildīgas par globāla mēroga piesārņojumu un tāpēc tām ir pienākums nodrošināt finansiālu palīdzību jaunattīstības valstu centieniem pielāgoties šā piesārņojuma sekām, tostarp zaudējumiem un kaitējumam, ko radījusi klimata pārmaiņu ietekme; |
| --- | --- |

J.

tā kā rūpnieciski attīstītās valstis ir vēsturiski atbildīgas par globāla mēroga piesārņojumu un tāpēc tām ir pienākums nodrošināt finansiālu palīdzību jaunattīstības valstu centieniem pielāgoties šā piesārņojuma sekām, tostarp zaudējumiem un kaitējumam, ko radījusi klimata pārmaiņu ietekme;

| K. | tā kā lielākā daļa apsolīto finanšu līdzekļu, kas paredzēti ar klimata pārmaiņām saistīto problēmu risināšanai, ir oficiālās attīstības palīdzības (OAP) budžeta līdzekļi, tādējādi novirzot finansējumu no attīstības palīdzības un būtiski apdraudot nabadzības mazināšanu un Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanu; |
| --- | --- |

K.

tā kā lielākā daļa apsolīto finanšu līdzekļu, kas paredzēti ar klimata pārmaiņām saistīto problēmu risināšanai, ir oficiālās attīstības palīdzības (OAP) budžeta līdzekļi, tādējādi novirzot finansējumu no attīstības palīdzības un būtiski apdraudot nabadzības mazināšanu un Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanu;

| L. | tā kā arvien pieaugošā iedzīvotāju pārvietošana un piespiedu migrācija, kas saistīta ar klimata pārmaiņām, var radīt ievērojamus sarežģījumus un konfliktus un tādēļ šī problēma ir pienācīgi jārisina, ņemot vērā, ka starptautiskie nolīgumi par klimata pārmaiņām un starptautiskie tiesību akti neparedz īpašu palīdzību attiecīgajiem cilvēkiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā arvien pieaugošā iedzīvotāju pārvietošana un piespiedu migrācija, kas saistīta ar klimata pārmaiņām, var radīt ievērojamus sarežģījumus un konfliktus un tādēļ šī problēma ir pienācīgi jārisina, ņemot vērā, ka starptautiskie nolīgumi par klimata pārmaiņām un starptautiskie tiesību akti neparedz īpašu palīdzību attiecīgajiem cilvēkiem;

| M. | tā kā Akvilā (Itālija) notikušajā G8 valstu augstākā līmeņa sanāksmē un Pasaules lielāko tautsaimniecību forumā par klimatu un enerģētiku atzina, ka saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām un Kioto protokolu pasaules vidējā temperatūra nedrīkst būt vairāk kā par 2 °C augstāka salīdzinājumā ar temperatūras līmeni pirms rūpniecības ēras; |
| --- | --- |

M.

tā kā Akvilā (Itālija) notikušajā G8 valstu augstākā līmeņa sanāksmē un Pasaules lielāko tautsaimniecību forumā par klimatu un enerģētiku atzina, ka saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām un Kioto protokolu pasaules vidējā temperatūra nedrīkst būt vairāk kā par 2 °C augstāka salīdzinājumā ar temperatūras līmeni pirms rūpniecības ēras;

| N. | uzsver, ka, analizējot klimata pārmaiņu ietekmi, ir steidzami jāņem vērā sieviešu stāvoklis un saikne ar TAM3 (dzimumu līdztiesība) un TAM5 (mātes veselība), |
| --- | --- |

N.

uzsver, ka, analizējot klimata pārmaiņu ietekmi, ir steidzami jāņem vērā sieviešu stāvoklis un saikne ar TAM3 (dzimumu līdztiesība) un TAM5 (mātes veselība),

| 1. | atzinīgi vērtē beidzot panākto vispārējo konsensu par tūlītējas vienotas rīcības nepieciešamību, lai glābtu planētu Zeme no to apdraudošās ekoloģiskās un vides krīzes; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē beidzot panākto vispārējo konsensu par tūlītējas vienotas rīcības nepieciešamību, lai glābtu planētu Zeme no to apdraudošās ekoloģiskās un vides krīzes;

| 2. | mudina, lai nolīgumā, ko paredzēts slēgt 2009. gada decembra Kopenhāgenas augstākā līmeņa sanāksmē, tiktu uzsvērta godīguma un sociālā taisnīguma nodrošināšana, īstenojot diferencētu pieeju, kas ņem vērā valstu apdzīvotību, rūpniecisko attīstību un nabadzības līmeni; |
| --- | --- |

2.

mudina, lai nolīgumā, ko paredzēts slēgt 2009. gada decembra Kopenhāgenas augstākā līmeņa sanāksmē, tiktu uzsvērta godīguma un sociālā taisnīguma nodrošināšana, īstenojot diferencētu pieeju, kas ņem vērā valstu apdzīvotību, rūpniecisko attīstību un nabadzības līmeni;

| 3. | uzsver nepieciešamību līdz šā gada beigām Kopenhāgenā panākt juridiski saistošu vienošanos, kas balstītos uz Kioto protokolu un stātos spēkā 2013. gada 1. janvārī; |
| --- | --- |

3.

uzsver nepieciešamību līdz šā gada beigām Kopenhāgenā panākt juridiski saistošu vienošanos, kas balstītos uz Kioto protokolu un stātos spēkā 2013. gada 1. janvārī;

| 4. | aicina ES un ĀKK valstu pārstāvjus cieši sadarboties un saskaņot savas nostājas, lai nodrošinātu Kopenhāgenas augstākā līmeņa sanāksmes sekmīgu iznākumu; |
| --- | --- |

4.

aicina ES un ĀKK valstu pārstāvjus cieši sadarboties un saskaņot savas nostājas, lai nodrošinātu Kopenhāgenas augstākā līmeņa sanāksmes sekmīgu iznākumu;

| 5. | norāda, ka Akvilas G8 valstu augstākā līmeņa sanāksmē un pasaules lielāko tautsaimniecību forumā par klimatu un enerģētiku tika atzīta vajadzība izveidot pasaules līmeņa partnerību, lai veicinātu zemu oglekļa emisiju, videi draudzīgas tehnoloģijas un dubultotu publiskā sektora ieguldījumus tajās; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka Akvilas G8 valstu augstākā līmeņa sanāksmē un pasaules lielāko tautsaimniecību forumā par klimatu un enerģētiku tika atzīta vajadzība izveidot pasaules līmeņa partnerību, lai veicinātu zemu oglekļa emisiju, videi draudzīgas tehnoloģijas un dubultotu publiskā sektora ieguldījumus tajās;

| 6. | uzsver, ka galvenais klimata pārmaiņu cēlonis ir kopš industriālās revolūcijas īstenotā saimnieciskā darbība, kurā netiek ievērots dabiskā līdzsvara princips; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka galvenais klimata pārmaiņu cēlonis ir kopš industriālās revolūcijas īstenotā saimnieciskā darbība, kurā netiek ievērots dabiskā līdzsvara princips;

| 7. | uzsver, ka starptautiskā nolīguma pamatā vajadzētu būt principam par “kopēju, bet diferencētu atbildību”, rūpnieciski attīstītajām valstīm uzņemoties vadību iekšzemes emisijas samazināšanā, savukārt arī jaunattīstības valstis un jaunās tirgus ekonomikas valstis apņemtos veikt valstīm piemērotus ierobežojošus pasākumus ilgtspējīgas attīstības kontekstā izmērāmā, pārskatāmā un pierādāmā veidā izmantojot atbalstu un iespējas izmantot rūpnieciski attīstīto valstu tehnoloģijas, finansējumu un veiktspējas palielināšanu; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka starptautiskā nolīguma pamatā vajadzētu būt principam par “kopēju, bet diferencētu atbildību”, rūpnieciski attīstītajām valstīm uzņemoties vadību iekšzemes emisijas samazināšanā, savukārt arī jaunattīstības valstis un jaunās tirgus ekonomikas valstis apņemtos veikt valstīm piemērotus ierobežojošus pasākumus ilgtspējīgas attīstības kontekstā izmērāmā, pārskatāmā un pierādāmā veidā izmantojot atbalstu un iespējas izmantot rūpnieciski attīstīto valstu tehnoloģijas, finansējumu un veiktspējas palielināšanu;

| 8. | aicina rūpnieciski attīstītās valstis uzņemties galveno lomu ar klimata pārmaiņām saistīto jautājumu risināšanā, juridiski saistošā veidā apņemoties līdz 2020. gadam samazināt emisiju par 25–40 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni un līdz 2050. gadam — par 80–95 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni; |
| --- | --- |

8.

aicina rūpnieciski attīstītās valstis uzņemties galveno lomu ar klimata pārmaiņām saistīto jautājumu risināšanā, juridiski saistošā veidā apņemoties līdz 2020. gadam samazināt emisiju par 25–40 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni un līdz 2050. gadam — par 80–95 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni;

| 9. | aicina ĀKK valstis un ES dalībvalstis noteikt konkrētu mērķi atjaunīgās enerģijas izmantošanai un uzskata, ka Kotonū nolīgumā paredzētajās ĀKK un ES attīstības sadarbības programmās galvenā uzmanība ir jāvelta energoefektivitātes un atjaunīgās enerģijas jautājumiem; |
| --- | --- |

9.

aicina ĀKK valstis un ES dalībvalstis noteikt konkrētu mērķi atjaunīgās enerģijas izmantošanai un uzskata, ka Kotonū nolīgumā paredzētajās ĀKK un ES attīstības sadarbības programmās galvenā uzmanība ir jāvelta energoefektivitātes un atjaunīgās enerģijas jautājumiem;

| 10. | ir pārliecināts, ka klimata pārmaiņu politiku nedrīkst īstenot savrup no citām politikas jomām, piemēram, lauksaimniecības, nodrošināšanas ar pārtiku, enerģētikas, vides, sabiedrības veselības un starptautiskās tirdzniecības politikas; tādēļ mudina ES un jauno tirgus ekonomikas valstu valdības aktīvi integrēt vides, sociālo un klimata pārmaiņu dimensiju valsts un reģionālās stratēģijas dokumentos, kā arī visās attīstības programmās un projektos; |
| --- | --- |

10.

ir pārliecināts, ka klimata pārmaiņu politiku nedrīkst īstenot savrup no citām politikas jomām, piemēram, lauksaimniecības, nodrošināšanas ar pārtiku, enerģētikas, vides, sabiedrības veselības un starptautiskās tirdzniecības politikas; tādēļ mudina ES un jauno tirgus ekonomikas valstu valdības aktīvi integrēt vides, sociālo un klimata pārmaiņu dimensiju valsts un reģionālās stratēģijas dokumentos, kā arī visās attīstības programmās un projektos;

| 11. | uzskata, ka, lai attaisnotu cerības, kas radušās, pateicoties tam, ka jo īpaši Āfrikas valstīs pastāv apjomīgas dabas rezerves, kas efektīvi varētu īstenot planētas elpošanas funkcijas, ir jānodrošina finanšu plūsmas, kas ļautu šīm valstīm izmantot savus dabas resursus, vienlaicīgi visas cilvēces interesēs saudzējot ekosistēmu; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka, lai attaisnotu cerības, kas radušās, pateicoties tam, ka jo īpaši Āfrikas valstīs pastāv apjomīgas dabas rezerves, kas efektīvi varētu īstenot planētas elpošanas funkcijas, ir jānodrošina finanšu plūsmas, kas ļautu šīm valstīm izmantot savus dabas resursus, vienlaicīgi visas cilvēces interesēs saudzējot ekosistēmu;

| 12. | aicina Eiropas Komisiju steidzami izstrādāt visaptverošu programmu, lai samazinātu mežu izciršanu un mežu degradāciju jaunattīstības valstīs, tostarp veicināt brīvprātīgus partnerattiecību nolīgumus atbilstoši Rīcības plāna par tiesību aktu izpildi, pārvaldību un tirdzniecību mežu nozarē (FLEGT) programmām, lai tiktu ievērotas mežu teritorijā esošo vietējo kopienu iedzīvotāju tiesības; turklāt uzskata, ka Komisijai ir jāizvirza skaidri un stingri priekšlikumi par aizliegumu ES tirgū ievest nelegāli izstrādātus kokmateriālus un koksnes izstrādājumus; aicina Komisiju nekavējoties iesniegt šādus priekšlikumus; |
| --- | --- |

12.

aicina Eiropas Komisiju steidzami izstrādāt visaptverošu programmu, lai samazinātu mežu izciršanu un mežu degradāciju jaunattīstības valstīs, tostarp veicināt brīvprātīgus partnerattiecību nolīgumus atbilstoši Rīcības plāna par tiesību aktu izpildi, pārvaldību un tirdzniecību mežu nozarē (FLEGT) programmām, lai tiktu ievērotas mežu teritorijā esošo vietējo kopienu iedzīvotāju tiesības; turklāt uzskata, ka Komisijai ir jāizvirza skaidri un stingri priekšlikumi par aizliegumu ES tirgū ievest nelegāli izstrādātus kokmateriālus un koksnes izstrādājumus; aicina Komisiju nekavējoties iesniegt šādus priekšlikumus;

| 13. | uzsver, ka finanšu līdzekļiem, kas vajadzīgi cīņai pret klimata pārmaiņām, ir jābūt papildinošiem, atjaunojamiem, prognozējamiem, pārredzamiem, ilglaicīgiem, atbilstošiem un tie galvenokārt jāpiešķir subsīdiju veidā; norāda, ka līdzekļu devējām valstīm ir jāiegulda vairāk “absorbcijas spēju” uzlabošanā un palielināšanā jaunattīstības valstīs, lai tās varētu efektīvi izmantot līdzekļus; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka finanšu līdzekļiem, kas vajadzīgi cīņai pret klimata pārmaiņām, ir jābūt papildinošiem, atjaunojamiem, prognozējamiem, pārredzamiem, ilglaicīgiem, atbilstošiem un tie galvenokārt jāpiešķir subsīdiju veidā; norāda, ka līdzekļu devējām valstīm ir jāiegulda vairāk “absorbcijas spēju” uzlabošanā un palielināšanā jaunattīstības valstīs, lai tās varētu efektīvi izmantot līdzekļus;

| 14. | uzsver, ka finansējums, kas paredzēts darbībām, lai mazinātu klimata pārmaiņas un pielāgotos tām, ir jānodrošina, ievērojot jaunattīstības valstu noteiktās prioritātes; uzsver nepieciešamību klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās stratēģijās iekļaut vietējo zinātību, kā arī zināšanu apmaiņas nozīmīgumu jaunattīstības valstu sadarbības ietvaros; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka finansējums, kas paredzēts darbībām, lai mazinātu klimata pārmaiņas un pielāgotos tām, ir jānodrošina, ievērojot jaunattīstības valstu noteiktās prioritātes; uzsver nepieciešamību klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās stratēģijās iekļaut vietējo zinātību, kā arī zināšanu apmaiņas nozīmīgumu jaunattīstības valstu sadarbības ietvaros;

| 15. | mudina steidzami organizēt tehnoloģijas nodošanu, lai varētu risināt ārkārtas gadījumus, kas saistīti ar ekoloģiskām katastrofām (sausums, plūdi utt.); |
| --- | --- |

15.

mudina steidzami organizēt tehnoloģijas nodošanu, lai varētu risināt ārkārtas gadījumus, kas saistīti ar ekoloģiskām katastrofām (sausums, plūdi utt.);

| 16. | aicina starptautisko sabiedrību izpētīt novatoriskus finansēšanas mehānismus nolūkā palielināt savu finansiālo atbalstu jaunattīstības valstīm, lai pielāgotos klimata pārmaiņām un mazinātu tās; mudina ES un ĀKK valstu valdības izstrādāt programmas, lai pielāgošanās projektu finansēšanai pārredzamā veidā piesaistītu papildu finansējumu no privātā sektora; uzsver, ka ir vajadzīga efektīvāka koordinācija starp līdzekļu devējiem un lielāka sadarbība starp līdzekļu devējām un saņēmējām valstīm; |
| --- | --- |

16.

aicina starptautisko sabiedrību izpētīt novatoriskus finansēšanas mehānismus nolūkā palielināt savu finansiālo atbalstu jaunattīstības valstīm, lai pielāgotos klimata pārmaiņām un mazinātu tās; mudina ES un ĀKK valstu valdības izstrādāt programmas, lai pielāgošanās projektu finansēšanai pārredzamā veidā piesaistītu papildu finansējumu no privātā sektora; uzsver, ka ir vajadzīga efektīvāka koordinācija starp līdzekļu devējiem un lielāka sadarbība starp līdzekļu devējām un saņēmējām valstīm;

| 17. | turklāt aicina, lai papildus G8 valstu grupas noslēgtajiem nolīgumiem par siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu līdz 2050. gadam tiktu nodrošināti īstermiņa un vidēja termiņa rīcības plāni; |
| --- | --- |

17.

turklāt aicina, lai papildus G8 valstu grupas noslēgtajiem nolīgumiem par siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu līdz 2050. gadam tiktu nodrošināti īstermiņa un vidēja termiņa rīcības plāni;

| 18. | aicina ĀKK un ES valstu valdības iekļaut lauksaimniecības jautājumus visās Kopenhāgenas sanāksmes sarunās par klimata pārmaiņām, lai lauksaimniecībai nodrošinātu lielāku pielāgošanās finansējuma pieejamību, jo tas ir ļoti nozīmīgs nodrošinātībai ar pārtiku, nabadzības samazināšanai un ekosistēmas saglabāšanai; |
| --- | --- |

18.

aicina ĀKK un ES valstu valdības iekļaut lauksaimniecības jautājumus visās Kopenhāgenas sanāksmes sarunās par klimata pārmaiņām, lai lauksaimniecībai nodrošinātu lielāku pielāgošanās finansējuma pieejamību, jo tas ir ļoti nozīmīgs nodrošinātībai ar pārtiku, nabadzības samazināšanai un ekosistēmas saglabāšanai;

| 19. | aicina ĀKK valstu valdības sekmēt reģionāla fonda izveidi mazo lauku saimniecību sadarbības metožu uzlabošanai un veicināšanai attiecībā uz pielāgošanos un seku mazināšanas programmām; uzsver nepieciešamību pastiprināt izglītojošās un informatīvās kampaņas par klimata pārmaiņu ietekmi; |
| --- | --- |

19.

aicina ĀKK valstu valdības sekmēt reģionāla fonda izveidi mazo lauku saimniecību sadarbības metožu uzlabošanai un veicināšanai attiecībā uz pielāgošanos un seku mazināšanas programmām; uzsver nepieciešamību pastiprināt izglītojošās un informatīvās kampaņas par klimata pārmaiņu ietekmi;

| 20. | vērš uzmanību uz paziņojumu, ko sniedza ANO īpašais referents jautājumos par tiesībām uz pārtiku un kurā norādīts, ka agrodegvielas veicināšana rada apstākļus kārtējai pārtikas krīzei pavisam drīz; uzsver, ka lauksaimniecības galvenais mērķis ir pārtikas ražošana; |
| --- | --- |

20.

vērš uzmanību uz paziņojumu, ko sniedza ANO īpašais referents jautājumos par tiesībām uz pārtiku un kurā norādīts, ka agrodegvielas veicināšana rada apstākļus kārtējai pārtikas krīzei pavisam drīz; uzsver, ka lauksaimniecības galvenais mērķis ir pārtikas ražošana;

| 21. | tādēļ aicina rūpnieciski attīstītās valstis, kas piedalās Kopenhāgenas sanāksmē, sākt pētniecības un izstrādes pasākumus un sniegt palīdzību jauno tehnoloģiju jomā vismazāk attīstītajām valstīm un jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

21.

tādēļ aicina rūpnieciski attīstītās valstis, kas piedalās Kopenhāgenas sanāksmē, sākt pētniecības un izstrādes pasākumus un sniegt palīdzību jauno tehnoloģiju jomā vismazāk attīstītajām valstīm un jaunattīstības valstīm;

| 22. | uzsver, ka ir nepieciešama iestāžu atbildība un uzticamība tām, izveidojot vienlīdzīgu līdzekļu devēju valstu un saņēmējvalstu pārstāvību pielāgošanās klimata pārmaiņām finanšu iestādes vadības struktūrā; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka ir nepieciešama iestāžu atbildība un uzticamība tām, izveidojot vienlīdzīgu līdzekļu devēju valstu un saņēmējvalstu pārstāvību pielāgošanās klimata pārmaiņām finanšu iestādes vadības struktūrā;

| 23. | prasa, lai nolīgumā par klimata pārmaiņām pēc 2012. gada tiktu ņemti vērā notiekošie attīstības procesi gan starptautiskajā, gan valsts līmenī; aicina Eiropas Komisiju un ES dalībvalstis veidot vajadzīgo saikni starp klimata pārmaiņām un TAM, iekļaujot projektos un programmās, kas paredzētas TAM sasniegšanai, kā arī visās nabadzības mazināšanas stratēģijās mērķi pielāgoties klimata pārmaiņām un mazināt tās; |
| --- | --- |

23.

prasa, lai nolīgumā par klimata pārmaiņām pēc 2012. gada tiktu ņemti vērā notiekošie attīstības procesi gan starptautiskajā, gan valsts līmenī; aicina Eiropas Komisiju un ES dalībvalstis veidot vajadzīgo saikni starp klimata pārmaiņām un TAM, iekļaujot projektos un programmās, kas paredzētas TAM sasniegšanai, kā arī visās nabadzības mazināšanas stratēģijās mērķi pielāgoties klimata pārmaiņām un mazināt tās;

| 24. | aicina starptautisko sabiedrību apzināt un risināt juridiskās nepilnības, kas saistītas ar to cilvēku aizsardzību, kas pārvietoti un migrē klimata pārmaiņu dēļ, un izveidot īpašu atbalsta un aizsardzības sistēmu; |
| --- | --- |

24.

aicina starptautisko sabiedrību apzināt un risināt juridiskās nepilnības, kas saistītas ar to cilvēku aizsardzību, kas pārvietoti un migrē klimata pārmaiņu dēļ, un izveidot īpašu atbalsta un aizsardzības sistēmu;

| 25. | aicina uzlabot ANO Vides programmu (UNEP), izveidojot pilntiesīgu Pasaules Vides organizāciju, kuras mītne atrastos Nairobi (Kenija) un kurai būtu atbilstošas pilnvaras, lai risinātu tādus nopietnus jautājumus kā dabas katastrofas un saistītas problēmas visā pasaulē; |
| --- | --- |

25.

aicina uzlabot ANO Vides programmu (UNEP), izveidojot pilntiesīgu Pasaules Vides organizāciju, kuras mītne atrastos Nairobi (Kenija) un kurai būtu atbilstošas pilnvaras, lai risinātu tādus nopietnus jautājumus kā dabas katastrofas un saistītas problēmas visā pasaulē;

| 26. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, ANO ģenerālsekretāram, Āfrikas Savienības Komisijai, Panāfrikas parlamentam, UNFCCC un Pasaules Bankai. |
| --- | --- |

26.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, ANO ģenerālsekretāram, Āfrikas Savienības Komisijai, Panāfrikas parlamentam, UNFCCC un Pasaules Bankai.

REZOLŪCIJA (28)

par stāvokli Madagaskarā

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties Luandā (Angola) no 2009. gada 30. novembra līdz 3. decembrim, |
| --- | --- |

—

tiekoties Luandā (Angola) no 2009. gada 30. novembra līdz 3. decembrim,

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumu, ko parakstīja Kotonū 2000. gada 23. jūnijā un pārskatīja Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumu, ko parakstīja Kotonū 2000. gada 23. jūnijā un pārskatīja Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības Komisijas deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības Komisijas deklarāciju,

| — | ņemot vērā ĀKK Vēstnieku komitejas 2009. gada 31. marta deklarāciju par stāvokli Madagaskarā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK Vēstnieku komitejas 2009. gada 31. marta deklarāciju par stāvokli Madagaskarā,

| — | ņemot vērā rezolūciju par politisko stāvokli Madagaskarā, ko 2009. gada 10. februārī pieņēma ĀKK Parlamentārā asambleja, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūciju par politisko stāvokli Madagaskarā, ko 2009. gada 10. februārī pieņēma ĀKK Parlamentārā asambleja,

| — | ņemot vērā Starptautiskās kontaktgrupas Madagaskaras jautājumos paveikto, jo īpaši Maputu un Adisabebas nolīgumus, ko noslēdza attiecīgi 2009. gada 9. augustā un 2009. gada 6. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās kontaktgrupas Madagaskaras jautājumos paveikto, jo īpaši Maputu un Adisabebas nolīgumus, ko noslēdza attiecīgi 2009. gada 9. augustā un 2009. gada 6. novembrī,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūciju par stāvokli Madagaskarā (29), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūciju par stāvokli Madagaskarā (29),

| — | ņemot vērā Starptautiskās franciski runājošo kopienu organizācijas (OIF) ģenerālsekretāra 2009. gada 10. novembra paziņojumu par stāvokli Madagaskarā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās franciski runājošo kopienu organizācijas (OIF) ģenerālsekretāra 2009. gada 10. novembra paziņojumu par stāvokli Madagaskarā,

| A. | tā kā Andry Rajoelina, galvaspilsētas Antananarivu mērs, 2009. gada 17. martā kļuva par Pārejas perioda augstās iestādes vadītāju, kad militārie spēki nodeva viņam pilnvaras, ko bija atņēmuši iepriekšējam prezidentam Marc Ravalomanana, kurš bija spiests atkāpties no amata un doties trimdā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Andry Rajoelina, galvaspilsētas Antananarivu mērs, 2009. gada 17. martā kļuva par Pārejas perioda augstās iestādes vadītāju, kad militārie spēki nodeva viņam pilnvaras, ko bija atņēmuši iepriekšējam prezidentam Marc Ravalomanana, kurš bija spiests atkāpties no amata un doties trimdā;

| B. | tā kā pēc Nacionālās asamblejas un Senāta atlaišanas Andry Rajoelina pasludināja sevi par republikas prezidentu un Pārejas perioda augstās iestādes vadītāju; |
| --- | --- |

B.

tā kā pēc Nacionālās asamblejas un Senāta atlaišanas Andry Rajoelina pasludināja sevi par republikas prezidentu un Pārejas perioda augstās iestādes vadītāju;

| C. | norādot uz daudzajām protesta demonstrācijām, kuras ar armijas iejaukšanos tika vardarbīgi apspiestas; |
| --- | --- |

C.

norādot uz daudzajām protesta demonstrācijām, kuras ar armijas iejaukšanos tika vardarbīgi apspiestas;

| D. | norādot, ka starptautiskā sabiedrība un jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome, Āfrikas Savienība (ĀS), Dienvidāfrikas attīstības kopiena (SADC), OIF, Parlamentu savienība, Eiropas Savienība, Amerikas Savienotās Valstis un Norvēģija pauda nosodījumu par minētajiem notikumiem; |
| --- | --- |

D.

norādot, ka starptautiskā sabiedrība un jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome, Āfrikas Savienība (ĀS), Dienvidāfrikas attīstības kopiena (SADC), OIF, Parlamentu savienība, Eiropas Savienība, Amerikas Savienotās Valstis un Norvēģija pauda nosodījumu par minētajiem notikumiem;

| E. | tā kā ĀS un SADC nav atzinušas Andry Rajoelina pilnvaras un ir apturējušas Madagaskaras dalību abās organizācijās; |
| --- | --- |

E.

tā kā ĀS un SADC nav atzinušas Andry Rajoelina pilnvaras un ir apturējušas Madagaskaras dalību abās organizācijās;

| F. | tā kā pirmdien, 2009. gada 6. jūlijā, saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu Eiropas Savienība uzsāka apspriežu procedūru ar Madagaskaras Republiku, tādējādi sākot dialogu, lai izpētītu, kā rast piemērotus risinājumus politiskajām problēmām valstī; |
| --- | --- |

F.

tā kā pirmdien, 2009. gada 6. jūlijā, saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu Eiropas Savienība uzsāka apspriežu procedūru ar Madagaskaras Republiku, tādējādi sākot dialogu, lai izpētītu, kā rast piemērotus risinājumus politiskajām problēmām valstī;

| G. | tā kā, kamēr netiks nodrošināta tāda ticama plāna esamība konstitucionālās iekārtas atjaunošanai, kas būtu balstīts uz visu pušu konsensuālu līdzdalību, Eiropas Savienība ir pārtraukusi sniegt Madagaskarai finansējumu, izņemot humāno palīdzību un finansējumu dažām programmām un projektiem, kas nodrošina tiešu ieguvumu iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā, kamēr netiks nodrošināta tāda ticama plāna esamība konstitucionālās iekārtas atjaunošanai, kas būtu balstīts uz visu pušu konsensuālu līdzdalību, Eiropas Savienība ir pārtraukusi sniegt Madagaskarai finansējumu, izņemot humāno palīdzību un finansējumu dažām programmām un projektiem, kas nodrošina tiešu ieguvumu iedzīvotājiem;

| H. | tā kā starptautiskās sabiedrības centieniem palīdzēt vietējām partijām rast visaptverošu risinājumu krīzei un nekavējoši atjaunot konstitucionālo iekārtu Madagaskarā šķēršļus rada Andry Rajoelina pretošanās, kurš, šķiet, ir kļuvis par sava grupējuma ķīlnieku, kā arī trimdā esošā prezidenta Ravalomanana prasības, kas atspoguļo viņa nekonstruktīvo realitātes apziņas trūkumu; |
| --- | --- |

H.

tā kā starptautiskās sabiedrības centieniem palīdzēt vietējām partijām rast visaptverošu risinājumu krīzei un nekavējoši atjaunot konstitucionālo iekārtu Madagaskarā šķēršļus rada Andry Rajoelina pretošanās, kurš, šķiet, ir kļuvis par sava grupējuma ķīlnieku, kā arī trimdā esošā prezidenta Ravalomanana prasības, kas atspoguļo viņa nekonstruktīvo realitātes apziņas trūkumu;

| I. | tā kā Madagaskaras politiskais stāvoklis tai rada zaudējumus ekonomikas ziņā, bet tautsaimniecības atlabšana ir atkarīga no politiskās stabilitātes, |
| --- | --- |

I.

tā kā Madagaskaras politiskais stāvoklis tai rada zaudējumus ekonomikas ziņā, bet tautsaimniecības atlabšana ir atkarīga no politiskās stabilitātes,

| 1. | asi nosoda varas nelikumīgu pārņemšanu Madagaskarā, klaji pārkāpjot valsts konstitūciju, un lēmumu piešķirt republikas prezidenta pilnvaras Andry Rajoelina — šāda rīcība uzskatāma par valsts apvērsumu; |
| --- | --- |

1.

asi nosoda varas nelikumīgu pārņemšanu Madagaskarā, klaji pārkāpjot valsts konstitūciju, un lēmumu piešķirt republikas prezidenta pilnvaras Andry Rajoelina — šāda rīcība uzskatāma par valsts apvērsumu;

| 2. | aicina Madagaskaras strīdā iesaistītās puses vienoties par visaptverošu strīda risinājumu un pienācīgi īstenot to, lai atjaunotu konstitucionālas republikas iekārtu; |
| --- | --- |

2.

aicina Madagaskaras strīdā iesaistītās puses vienoties par visaptverošu strīda risinājumu un pienācīgi īstenot to, lai atjaunotu konstitucionālas republikas iekārtu;

| 3. | aicina visus četrus attiecīgos politiskos grupējumus neatlaidīgi strādāt, kā tie apņēmās Maputu un Adisabebā, lai panāktu vienprātību par atbildīgo amatu un valdības amatu sadali, lai pāreju varētu īstenot atbilstoši Adisadebā pieņemtajam grafikam; |
| --- | --- |

3.

aicina visus četrus attiecīgos politiskos grupējumus neatlaidīgi strādāt, kā tie apņēmās Maputu un Adisabebā, lai panāktu vienprātību par atbildīgo amatu un valdības amatu sadali, lai pāreju varētu īstenot atbilstoši Adisadebā pieņemtajam grafikam;

| 4. | uzstāj, ka Madagaskaras parlaments ir nekavējoties jāatjauno un jāiesaista krīzes risināšanas darbā; |
| --- | --- |

4.

uzstāj, ka Madagaskaras parlaments ir nekavējoties jāatjauno un jāiesaista krīzes risināšanas darbā;

| 5. | uzskata, ka politisko plurālismu, demokrātijas pamatvērtības, cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanu var nodrošināt tikai ar vienošanās un visaptveroša dialoga starpniecību, kurā tiktu iztirzāti cēloņi, kas rada daudz dažādu problēmu valstī ekonomikas, sociālajā, politiskajā un vides jomā; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka politisko plurālismu, demokrātijas pamatvērtības, cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanu var nodrošināt tikai ar vienošanās un visaptveroša dialoga starpniecību, kurā tiktu iztirzāti cēloņi, kas rada daudz dažādu problēmu valstī ekonomikas, sociālajā, politiskajā un vides jomā;

| 6. | atzinīgi vērtē darbu, ko Maputu un Adisabebas starpniecības sanāksmēs jau paveikusi Starptautiskā kontaktgrupa, kas ietver ANO, ĀS, ES un vairākas reģionālās organizācijas — kopējais tirgus Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm (COMESA), Indijas okeāna komisija (IOC) un Dienvidāfrikas attīstības kopiena (SADC), un mudina to pastiprināt centienus, lai normalizētu stāvokli; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē darbu, ko Maputu un Adisabebas starpniecības sanāksmēs jau paveikusi Starptautiskā kontaktgrupa, kas ietver ANO, ĀS, ES un vairākas reģionālās organizācijas — kopējais tirgus Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm (COMESA), Indijas okeāna komisija (IOC) un Dienvidāfrikas attīstības kopiena (SADC), un mudina to pastiprināt centienus, lai normalizētu stāvokli;

| 7. | aicina veikt neatkarīgu starptautisku izmeklēšanu, lai atklātībā nāktu fakti par cilvēktiesību pārkāpumiem un virkni pret iedzīvotājiem vērsto represiju; |
| --- | --- |

7.

aicina veikt neatkarīgu starptautisku izmeklēšanu, lai atklātībā nāktu fakti par cilvēktiesību pārkāpumiem un virkni pret iedzīvotājiem vērsto represiju;

| 8. | prasa, lai starptautiskā sabiedrība palielinātu humānās palīdzības apjomu Madagaskaras iedzīvotājiem; aicina starptautisko sabiedrību un ES pakāpeniski atjaunot palīdzības sniegšanu Madagaskarai, tiklīdz tiks izveidotas nacionālās vienotības valdības pārejas posma iestādes, un aicina pilnībā ievērot visus demokrātijas principus un pamatbrīvības; |
| --- | --- |

8.

prasa, lai starptautiskā sabiedrība palielinātu humānās palīdzības apjomu Madagaskaras iedzīvotājiem; aicina starptautisko sabiedrību un ES pakāpeniski atjaunot palīdzības sniegšanu Madagaskarai, tiklīdz tiks izveidotas nacionālās vienotības valdības pārejas posma iestādes, un aicina pilnībā ievērot visus demokrātijas principus un pamatbrīvības;

| 9. | aicina jebkāda veida Madagaskaras pagaidu valdību neslēgt vienošanās vai līgumus ar citām valstīm vai uzņēmumiem par valsts dabas resursiem un valsts līdzekļiem, pirms nav notikušas vēlēšanas un jauna valdība nav saņēmusi Madagaskaras iedzīvotāju likumīgu mandātu; |
| --- | --- |

9.

aicina jebkāda veida Madagaskaras pagaidu valdību neslēgt vienošanās vai līgumus ar citām valstīm vai uzņēmumiem par valsts dabas resursiem un valsts līdzekļiem, pirms nav notikušas vēlēšanas un jauna valdība nav saņēmusi Madagaskaras iedzīvotāju likumīgu mandātu;

| 10. | atzinīgi vērtē starptautiskās sabiedrības principiālo nostāju, ko tā pieņēma, lai cīnītos pret visiem centieniem iegūt varu nekonstitucionālā veidā; turklāt pauž īpašu gandarījumu par ANO Ģenerālās asamblejas atteikumu uzklausīt Andry Rajoelina; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē starptautiskās sabiedrības principiālo nostāju, ko tā pieņēma, lai cīnītos pret visiem centieniem iegūt varu nekonstitucionālā veidā; turklāt pauž īpašu gandarījumu par ANO Ģenerālās asamblejas atteikumu uzklausīt Andry Rajoelina;

| 11. | aicina visas politikā iesaistītās personas kā prioritāti savā darba kārtībā iekļaut jautājumus par cīņu pret nabadzību ar mērķi uzlabot iedzīvotāju dzīves līmeni, īstenojot stabilu un ilgtspējīgu attīstības politiku, jo īpaši attiecībā uz veselības aprūpes pamatpakalpojumiem, izglītību un darba vietu radīšanu; |
| --- | --- |

11.

aicina visas politikā iesaistītās personas kā prioritāti savā darba kārtībā iekļaut jautājumus par cīņu pret nabadzību ar mērķi uzlabot iedzīvotāju dzīves līmeni, īstenojot stabilu un ilgtspējīgu attīstības politiku, jo īpaši attiecībā uz veselības aprūpes pamatpakalpojumiem, izglītību un darba vietu radīšanu;

| 12. | apņemas īstenot faktu vākšanas misiju par to, kā tiek īstenotas Maputu un Adisabebas vienošanās, un aicina attiecīgajā posmā nodrošināt starptautisku vēlēšanu novērošanas misiju, kurā tā vēlētos piedalīties; |
| --- | --- |

12.

apņemas īstenot faktu vākšanas misiju par to, kā tiek īstenotas Maputu un Adisabebas vienošanās, un aicina attiecīgajā posmā nodrošināt starptautisku vēlēšanu novērošanas misiju, kurā tā vēlētos piedalīties;

| 13. | prasa nekavējoties atbrīvot visus politieslodzītos un izbeigt pret viņiem vērsto tiesvedību; |
| --- | --- |

13.

prasa nekavējoties atbrīvot visus politieslodzītos un izbeigt pret viņiem vērsto tiesvedību;

| 14. | aicina Āfrikas Savienību, Starptautisko kontaktgrupu un Madagaskaras politikas dalībniekus apsvērt iespēju izveidot uzraudzības un atbalsta iestādi, lai nodrošinātu Maputu un Adisabebā panāktās vienošanās ievērošanu un sekmīgi pabeigtu pārejas procesa īstenošanu; |
| --- | --- |

14.

aicina Āfrikas Savienību, Starptautisko kontaktgrupu un Madagaskaras politikas dalībniekus apsvērt iespēju izveidot uzraudzības un atbalsta iestādi, lai nodrošinātu Maputu un Adisabebā panāktās vienošanās ievērošanu un sekmīgi pabeigtu pārejas procesa īstenošanu;

| 15. | aicina atsevišķos gadījumos piemērot sankcijas, ja netiek ievēroti Maputu un Adisabebā dotie solījumi; |
| --- | --- |

15.

aicina atsevišķos gadījumos piemērot sankcijas, ja netiek ievēroti Maputu un Adisabebā dotie solījumi;

| 16. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, SADC, prezidentam Joaquim Chissano un Āfrikas Savienības Komisijai. |
| --- | --- |

16.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, SADC, prezidentam Joaquim Chissano un Āfrikas Savienības Komisijai.

LUANDAS DEKLARĀCIJA

par ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma (Kotonū nolīgums)

otro pārskatīšanu ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 18. sesija, tiekoties Luandā (Angola) no 2009. gada 30. novembrim līdz 3. decembrim,

I.   Preambula

| A. | tā kā 95. pantā ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumā, ko parakstīja Kotonū, Beninā, 2000. gada 23. jūnijā, ir noteikts, ka nolīgums ir jāpārskata reizi piecos gados; norādot, ka pirmā pārskatīšana tika pabeigta 2005. gadā un pašlaik notiek sarunas par otro pārskatīšanu, kas, paredzams, tiks pabeigtas līdz 2010. gada beigām; |
| --- | --- |

A.

tā kā 95. pantā ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumā, ko parakstīja Kotonū, Beninā, 2000. gada 23. jūnijā, ir noteikts, ka nolīgums ir jāpārskata reizi piecos gados; norādot, ka pirmā pārskatīšana tika pabeigta 2005. gadā un pašlaik notiek sarunas par otro pārskatīšanu, kas, paredzams, tiks pabeigtas līdz 2010. gada beigām;

| B. | tā kā Kotonū nolīguma pašreizējā pārskatīšanā nav paredzēts apspriest jaunu Eiropas Attīstības fondu (EAF), jo 10. EAF ir spēkā līdz 2013. gadam; tā kā Kotonū nolīguma trešā pārskatīšana ir paredzēta 2015. gadā un tādējādi tā tiks īstenota divus gadus pēc 10. EAF termiņa beigām; |
| --- | --- |

B.

tā kā Kotonū nolīguma pašreizējā pārskatīšanā nav paredzēts apspriest jaunu Eiropas Attīstības fondu (EAF), jo 10. EAF ir spēkā līdz 2013. gadam; tā kā Kotonū nolīguma trešā pārskatīšana ir paredzēta 2015. gadā un tādējādi tā tiks īstenota divus gadus pēc 10. EAF termiņa beigām;

| C. | atgādinot, ka Kotonū nolīguma galvenais mērķis ir samazināt un gala rezultātā izskaust nabadzību atbilstīgi mērķiem — ĀKK valstu noturīga attīstība un pakāpeniska integrācija pasaules ekonomikā; |
| --- | --- |

C.

atgādinot, ka Kotonū nolīguma galvenais mērķis ir samazināt un gala rezultātā izskaust nabadzību atbilstīgi mērķiem — ĀKK valstu noturīga attīstība un pakāpeniska integrācija pasaules ekonomikā;

| D. | ņemot vērā, ka Kotonū nolīguma trešās pārskatīšanas termiņš 2015. gadā sakrīt ar Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanas termiņu; |
| --- | --- |

D.

ņemot vērā, ka Kotonū nolīguma trešās pārskatīšanas termiņš 2015. gadā sakrīt ar Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanas termiņu;

| E. | atgādinot, ka kopš Kotonū nolīguma pirmās pārskatīšanas ir notikušas būtiskas starptautiska mēroga pārmaiņas, ko radījušas tādas problēmas kā pārtikas un enerģijas cenu celšanās, globāla finanšu, ekonomikas un sociālā krīze, kā arī klimata pārmaiņas, kas sevišķi smagi ir skārušas jaunattīstības valstis; |
| --- | --- |

E.

atgādinot, ka kopš Kotonū nolīguma pirmās pārskatīšanas ir notikušas būtiskas starptautiska mēroga pārmaiņas, ko radījušas tādas problēmas kā pārtikas un enerģijas cenu celšanās, globāla finanšu, ekonomikas un sociālā krīze, kā arī klimata pārmaiņas, kas sevišķi smagi ir skārušas jaunattīstības valstis;

| F. | tā kā sarunas par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) un pagaidu vai galīgo nolīgumu noslēgšana un īstenošana ir mazinājušas ĀKK valstu grupas kohēziju un palēninājusi iesākto reģionālās integrācijas procesu; |
| --- | --- |

F.

tā kā sarunas par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) un pagaidu vai galīgo nolīgumu noslēgšana un īstenošana ir mazinājušas ĀKK valstu grupas kohēziju un palēninājusi iesākto reģionālās integrācijas procesu;

| G. | tā kā, pārskatot ĀKK un ES partnerattiecību politisko dimensiju, kas paredzēta Kotonū nolīguma 1. daļas II sadaļā, ir pilnībā jāievēro partneru līdzvērtības princips; |
| --- | --- |

G.

tā kā, pārskatot ĀKK un ES partnerattiecību politisko dimensiju, kas paredzēta Kotonū nolīguma 1. daļas II sadaļā, ir pilnībā jāievēro partneru līdzvērtības princips;

| H. | uzsverot, ka ĀKK un ES attiecību parlamentārā dimensija nedrīkst nekādā veidā tikt vājināta; |
| --- | --- |

H.

uzsverot, ka ĀKK un ES attiecību parlamentārā dimensija nedrīkst nekādā veidā tikt vājināta;

| I. | tā kā pirms sarunu uzsākšanas par Kotonū nolīguma pārskatīšanu ir jāīsteno atklātas un pārredzamas apspriedes ar visām ieinteresētajām personām, tostarp parlamentiem un nevalstiskajiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā pirms sarunu uzsākšanas par Kotonū nolīguma pārskatīšanu ir jāīsteno atklātas un pārredzamas apspriedes ar visām ieinteresētajām personām, tostarp parlamentiem un nevalstiskajiem dalībniekiem;

II.   Otrās pārskatīšanas mērķis

| 1. | uzsver, ka Kotonū nolīguma otrajā pārskatīšanā ir jāstiprina nolīguma galvenie mērķi, proti, nabadzības izskaušana, ilgtspējīgas attīstības veicināšana, pakāpeniska un efektīva ĀKK valstu integrācija pasaules ekonomikā, Lomes acquis saglabāšana un stiprināšana, kā arī ĀKK valstu vienotības, kohēzijas un solidaritātes palielināšana; šajā sakarā brīdina par to, lai minētajā nolīgumā netiktu iekļauti elementi, kurus būtu iespējams pienācīgāk risināt citos starptautiskos sadarbības nolīgumos; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka Kotonū nolīguma otrajā pārskatīšanā ir jāstiprina nolīguma galvenie mērķi, proti, nabadzības izskaušana, ilgtspējīgas attīstības veicināšana, pakāpeniska un efektīva ĀKK valstu integrācija pasaules ekonomikā, Lomes acquis saglabāšana un stiprināšana, kā arī ĀKK valstu vienotības, kohēzijas un solidaritātes palielināšana; šajā sakarā brīdina par to, lai minētajā nolīgumā netiktu iekļauti elementi, kurus būtu iespējams pienācīgāk risināt citos starptautiskos sadarbības nolīgumos;

| 2. | aicina sarunās iesaistītās personas piemērot elastīguma principu attiecībā uz pārskatīšanas procedūras beigu termiņu, ņemot vērā 2010. gadā notiekošās institucionālās pārmaiņas Komisijā un ĀKK Sekretariātā, kā arī Lisabonas līguma stāšanos spēkā un EPN sarunu iespējamo slēgšanu; |
| --- | --- |

2.

aicina sarunās iesaistītās personas piemērot elastīguma principu attiecībā uz pārskatīšanas procedūras beigu termiņu, ņemot vērā 2010. gadā notiekošās institucionālās pārmaiņas Komisijā un ĀKK Sekretariātā, kā arī Lisabonas līguma stāšanos spēkā un EPN sarunu iespējamo slēgšanu;

| 3. | uzsver, ka TAM sasniegšanai arī turpmāk vajadzētu būt vienam no galvenajiem ĀKK un ES sadarbības mērķiem attīstības jomā; uzsver, ka Kotonū nolīgumā vajadzētu paredzēt vairāk ieguldījumu sabiedriskajos pakalpojumos un infrastruktūrā; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka TAM sasniegšanai arī turpmāk vajadzētu būt vienam no galvenajiem ĀKK un ES sadarbības mērķiem attīstības jomā; uzsver, ka Kotonū nolīgumā vajadzētu paredzēt vairāk ieguldījumu sabiedriskajos pakalpojumos un infrastruktūrā;

| 4. | uzskata, ka Kotonū nolīguma pārskatīšanā neatkarīgi no EPN sarunu iznākuma vajadzētu ietvert apņemšanos nodrošināt provizoriskas perspektīvas ĀKK un ES sadarbības finansēšanai pēc 2013. gada; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka Kotonū nolīguma pārskatīšanā neatkarīgi no EPN sarunu iznākuma vajadzētu ietvert apņemšanos nodrošināt provizoriskas perspektīvas ĀKK un ES sadarbības finansēšanai pēc 2013. gada;

III.   Reģionālā sadarbība un integrācija

| 5. | prasa, lai centieni veicināt reģionālo diferencēšanu ĀKK valstu grupā nemazinātu minētās grupas kohēziju un solidaritāti, turklāt šo diferencēšanu nedrīkst attiecināt uz tiem ĀKK un ES attiecību jautājumiem, kurus var pienācīgi risināt visā ĀKK un ES līmenī; šajā sakarā jo īpaši pauž bažas, vai reģionālā diferencēšana neietekmēs to kopīgo ĀKK un ES iestāžu darbību, kas izveidotas atbilstīgi Kotonū nolīgumam, un nekavēs attiecību stiprināšanu starp ES un visu ĀKK valstu grupu; |
| --- | --- |

5.

prasa, lai centieni veicināt reģionālo diferencēšanu ĀKK valstu grupā nemazinātu minētās grupas kohēziju un solidaritāti, turklāt šo diferencēšanu nedrīkst attiecināt uz tiem ĀKK un ES attiecību jautājumiem, kurus var pienācīgi risināt visā ĀKK un ES līmenī; šajā sakarā jo īpaši pauž bažas, vai reģionālā diferencēšana neietekmēs to kopīgo ĀKK un ES iestāžu darbību, kas izveidotas atbilstīgi Kotonū nolīgumam, un nekavēs attiecību stiprināšanu starp ES un visu ĀKK valstu grupu;

| 6. | atzīst reģionālo un kontinentālo organizāciju, jo īpaši Āfrikas Savienības (ĀS), arvien pieaugošo lomu ekonomiskās, sociālās un institucionālās vides ziņā attiecībā uz ĀKK valstu attīstību; tomēr pauž stingru pārliecību — lai ĀS vai citām reģionālajām organizācijām sniegtu līdzekļus atbalstam, nevajadzētu izmantot valstīm piešķirto finansējumu EAF ietvaros vai ilgtermiņa horizontālās iniciatīvas; tādēļ uzsver, ka ĀKK valstu un ES sadarbībai attīstības jomā un ES atsevišķajām reģionālajām stratēģijām arī turpmāk ir jāatbalsta un jāstiprina ĀKK valstu grupā notiekošais reģionālās integrācijas process; |
| --- | --- |

6.

atzīst reģionālo un kontinentālo organizāciju, jo īpaši Āfrikas Savienības (ĀS), arvien pieaugošo lomu ekonomiskās, sociālās un institucionālās vides ziņā attiecībā uz ĀKK valstu attīstību; tomēr pauž stingru pārliecību — lai ĀS vai citām reģionālajām organizācijām sniegtu līdzekļus atbalstam, nevajadzētu izmantot valstīm piešķirto finansējumu EAF ietvaros vai ilgtermiņa horizontālās iniciatīvas; tādēļ uzsver, ka ĀKK valstu un ES sadarbībai attīstības jomā un ES atsevišķajām reģionālajām stratēģijām arī turpmāk ir jāatbalsta un jāstiprina ĀKK valstu grupā notiekošais reģionālās integrācijas process;

IV.   Sadarbība ekonomikas un tirdzniecības jomā

| 7. | norāda, ka nodaļā par sadarbību tirdzniecības un ekonomikas jomā ir jāveic izmaiņas, lai ņemtu vērā Kotonū tirdzniecības režīma termiņa beigas; tomēr uzsver, ka jauniem noteikumiem par tirdzniecības režīmiem ĀKK un ES tirdzniecības regulēšanai vajadzētu atbilst PTO prasībām, kā arī ņemt vērā visu ĀKK valstu intereses un bažas saistībā ar atšķirīgajiem ekonomiskās attīstības līmeņiem un strukturālajiem ierobežojumiem šajās valstīs neatkarīgi no tā, vai minētās valstis ir noslēgušas vai atcēlušas EPN; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka nodaļā par sadarbību tirdzniecības un ekonomikas jomā ir jāveic izmaiņas, lai ņemtu vērā Kotonū tirdzniecības režīma termiņa beigas; tomēr uzsver, ka jauniem noteikumiem par tirdzniecības režīmiem ĀKK un ES tirdzniecības regulēšanai vajadzētu atbilst PTO prasībām, kā arī ņemt vērā visu ĀKK valstu intereses un bažas saistībā ar atšķirīgajiem ekonomiskās attīstības līmeņiem un strukturālajiem ierobežojumiem šajās valstīs neatkarīgi no tā, vai minētās valstis ir noslēgušas vai atcēlušas EPN;

| 8. | aicina īstenot visaptverošu pārskatīšanu, lai nodrošinātu ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) atbilstību to mērķiem; uzskata, ka ir vajadzīga EPN projekta formāla un visaptveroša pārskatīšana un to vajadzētu veikt visu ĀKK un ES valstu līmenī līdz noteiktam termiņam; |
| --- | --- |

8.

aicina īstenot visaptverošu pārskatīšanu, lai nodrošinātu ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) atbilstību to mērķiem; uzskata, ka ir vajadzīga EPN projekta formāla un visaptveroša pārskatīšana un to vajadzētu veikt visu ĀKK un ES valstu līmenī līdz noteiktam termiņam;

| 9. | aicina stiprināt attiecīgos noteikumus, lai nodrošinātu, ka Eiropas Komisija pilnībā apspriežas ar ĀKK valstu grupu, pirms tā uzņemas jebkādas saistības, kas varētu negatīvi ietekmēt ĀKK reģionu ekonomisko integrāciju vai ĀKK valstu un ES tirdzniecības attiecības; |
| --- | --- |

9.

aicina stiprināt attiecīgos noteikumus, lai nodrošinātu, ka Eiropas Komisija pilnībā apspriežas ar ĀKK valstu grupu, pirms tā uzņemas jebkādas saistības, kas varētu negatīvi ietekmēt ĀKK reģionu ekonomisko integrāciju vai ĀKK valstu un ES tirdzniecības attiecības;

| 10. | uzsver, ka Kotonū nolīguma pārskatīšanai nevajadzētu radīt nepamatotu spiedienu uz ĀKK valstīm beigt sarunas par EPN; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka Kotonū nolīguma pārskatīšanai nevajadzētu radīt nepamatotu spiedienu uz ĀKK valstīm beigt sarunas par EPN;

V.   Politiskā dimensija

| 11. | atzīst, ka nedrošības vai nestabilitātes situācijas valstī rada īpašas problēmas attīstības un TAM sasniegšanas ziņā, un tādēļ aicina, īstenojot ĀKK un ES sadarbību attīstības jomā, atbalstīt iniciatīvas, kas paredzētas, lai kontrolētu kājnieku un vieglo ieroču izplatīšanu ĀKK valstīs un reģionos; |
| --- | --- |

11.

atzīst, ka nedrošības vai nestabilitātes situācijas valstī rada īpašas problēmas attīstības un TAM sasniegšanas ziņā, un tādēļ aicina, īstenojot ĀKK un ES sadarbību attīstības jomā, atbalstīt iniciatīvas, kas paredzētas, lai kontrolētu kājnieku un vieglo ieroču izplatīšanu ĀKK valstīs un reģionos;

| 12. | attiecībā uz migrāciju uzsver, ka pašreiz spēkā esošos Kotonū nolīguma noteikumus, kas attiecas uz atpakaļuzņemšanas līgumiem, pašreizējā pārskatīšanas procesā nevajadzētu mainīt; |
| --- | --- |

12.

attiecībā uz migrāciju uzsver, ka pašreiz spēkā esošos Kotonū nolīguma noteikumus, kas attiecas uz atpakaļuzņemšanas līgumiem, pašreizējā pārskatīšanas procesā nevajadzētu mainīt;

| 13. | atzīst, ka Kotonū nolīguma 96. un 97. pantā paredzētās apspriežu procedūras vajadzētu īstenot izņēmuma kārtā un uzsākt tikai tad, ja ir izsmeltas citas dialoga iespējas, piemēram, tās, kas minētas 8. pantā; tomēr uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt, lai apspriežu procedūras var uzsākt jebkura nolīguma puse, ja rodas šādi izņēmuma apstākļi; |
| --- | --- |

13.

atzīst, ka Kotonū nolīguma 96. un 97. pantā paredzētās apspriežu procedūras vajadzētu īstenot izņēmuma kārtā un uzsākt tikai tad, ja ir izsmeltas citas dialoga iespējas, piemēram, tās, kas minētas 8. pantā; tomēr uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt, lai apspriežu procedūras var uzsākt jebkura nolīguma puse, ja rodas šādi izņēmuma apstākļi;

VI.   Institucionālie aspekti

| 14. | uzsver, cik svarīga ir Kotonū nolīguma parlamentārā dimensija, ko iemieso ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja (APA); pauž neatlaidīgu apņemšanos nodrošināt, ka APA un valstu parlamenti pilnībā veic savu uzdevumu, īstenojot Kotonū nolīgumā paredzētās darbības un procesus, un uzsver, ka nepiekāpīgi iebilst pret jebkādiem mēģinājumiem mazināt APA nozīmi, jo īpaši izmantojot priekšlikumus, kuri attiecas uz tās darba metodēm un sanāksmju biežumu, ko jāļauj noteikt pašai APA; |
| --- | --- |

14.

uzsver, cik svarīga ir Kotonū nolīguma parlamentārā dimensija, ko iemieso ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja (APA); pauž neatlaidīgu apņemšanos nodrošināt, ka APA un valstu parlamenti pilnībā veic savu uzdevumu, īstenojot Kotonū nolīgumā paredzētās darbības un procesus, un uzsver, ka nepiekāpīgi iebilst pret jebkādiem mēģinājumiem mazināt APA nozīmi, jo īpaši izmantojot priekšlikumus, kuri attiecas uz tās darba metodēm un sanāksmju biežumu, ko jāļauj noteikt pašai APA;

| 15. | aicina noteikt Kotonū nolīgumā, ka arī APA ir jāsaņem valsts un reģionālās stratēģijas dokumenti, kā tas pašlaik paredzēts ES Padomes regulā par 10. EAF īstenošanu (30); tādēļ uzskata, ka turpmāk, izstrādājot minētos stratēģijas dokumentus, vajadzētu konsultēties ar APA un valstu un reģionālajiem parlamentiem; |
| --- | --- |

15.

aicina noteikt Kotonū nolīgumā, ka arī APA ir jāsaņem valsts un reģionālās stratēģijas dokumenti, kā tas pašlaik paredzēts ES Padomes regulā par 10. EAF īstenošanu (30); tādēļ uzskata, ka turpmāk, izstrādājot minētos stratēģijas dokumentus, vajadzētu konsultēties ar APA un valstu un reģionālajiem parlamentiem;

| 16. | uzstāj, lai Kotonū nolīgumā tiktu iekļauti noteikumi, kas ļauj APA pārbaudīt valsts un reģionālās stratēģijas dokumentu īstenošanu; |
| --- | --- |

16.

uzstāj, lai Kotonū nolīgumā tiktu iekļauti noteikumi, kas ļauj APA pārbaudīt valsts un reģionālās stratēģijas dokumentu īstenošanu;

| 17. | pauž nelokāmu pārliecību, ka ĀKK valstu parlamentiem varētu būt noteicošā loma visos ĀKK valstu un ES attiecību aspektos; aicina uzticēt valstu parlamentiem pārraudzības pienākumus saistībā ar Kotonū nolīguma īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz sadarbības pasākumu un programmu izstrādi, īstenošanu, uzraudzību un novērtēšanu; uzstāj, lai jo īpaši valstu parlamenti un augstākās revīzijas iestādes veiktu efektīvus pasākumus budžeta atbalsta uzraudzības jomā; aicina palielināt ĀKK valstu parlamentu veiktspēju, lai tie varētu efektīvi veikt abus iepriekšminētos uzdevumus; |
| --- | --- |

17.

pauž nelokāmu pārliecību, ka ĀKK valstu parlamentiem varētu būt noteicošā loma visos ĀKK valstu un ES attiecību aspektos; aicina uzticēt valstu parlamentiem pārraudzības pienākumus saistībā ar Kotonū nolīguma īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz sadarbības pasākumu un programmu izstrādi, īstenošanu, uzraudzību un novērtēšanu; uzstāj, lai jo īpaši valstu parlamenti un augstākās revīzijas iestādes veiktu efektīvus pasākumus budžeta atbalsta uzraudzības jomā; aicina palielināt ĀKK valstu parlamentu veiktspēju, lai tie varētu efektīvi veikt abus iepriekšminētos uzdevumus;

| 18. | atzīst nevalstisko dalībnieku nozīmīgo ieguldījumu, lai uzlabotu pārredzamību un demokrātisko leģitimitāti, kā arī panāktu, lai valdību atbildība pret iedzīvotājiem būtu lielāka, un tādēļ uzsver nepieciešamību nodrošināt ES un ĀKK valstu nevalstisko dalībnieku lielāku iesaisti; |
| --- | --- |

18.

atzīst nevalstisko dalībnieku nozīmīgo ieguldījumu, lai uzlabotu pārredzamību un demokrātisko leģitimitāti, kā arī panāktu, lai valdību atbildība pret iedzīvotājiem būtu lielāka, un tādēļ uzsver nepieciešamību nodrošināt ES un ĀKK valstu nevalstisko dalībnieku lielāku iesaisti;

VII.   Sadarbība attīstības jomā

| 19. | saistībā ar Kotonū nolīgumu aicina vairāk uzmanības veltīt steidzamajai nepieciešamībai ieguldīt lielākas pūles TAM sasniegšanā, jo īpaši ņemot vērā problēmas apmēru un noteiktā termiņa tuvumu 2015. gadā; tādēļ neatlaidīgi uzstāj, ka ar TAM nozarēm saistīto finansējumu nevajadzētu novirzīt horizontālu iniciatīvu atbalstīšanai jomās, kuru saistība ar TAM ir mazāka; |
| --- | --- |

19.

saistībā ar Kotonū nolīgumu aicina vairāk uzmanības veltīt steidzamajai nepieciešamībai ieguldīt lielākas pūles TAM sasniegšanā, jo īpaši ņemot vērā problēmas apmēru un noteiktā termiņa tuvumu 2015. gadā; tādēļ neatlaidīgi uzstāj, ka ar TAM nozarēm saistīto finansējumu nevajadzētu novirzīt horizontālu iniciatīvu atbalstīšanai jomās, kuru saistība ar TAM ir mazāka;

| 20. | vērš uzmanību uz to, cik svarīgi ir Parīzes deklarācijā un Akras rīcības programmā noteiktie atbalsta efektivitātes principi, kā arī līdzekļu devēju koordinēšanas principi, kas noteikti ES Rīcības kodeksā attiecībā uz papildināmību un darba dalīšanu attīstības politikā (31); uzskata šos principus par svarīgiem, lai vispilnvērtīgāk izmantotu attīstības sadarbības finansējumu, un tādēļ aicina pilnībā ievērot šos principus Kotonū nolīguma pārskatīšanā; |
| --- | --- |

20.

vērš uzmanību uz to, cik svarīgi ir Parīzes deklarācijā un Akras rīcības programmā noteiktie atbalsta efektivitātes principi, kā arī līdzekļu devēju koordinēšanas principi, kas noteikti ES Rīcības kodeksā attiecībā uz papildināmību un darba dalīšanu attīstības politikā (31); uzskata šos principus par svarīgiem, lai vispilnvērtīgāk izmantotu attīstības sadarbības finansējumu, un tādēļ aicina pilnībā ievērot šos principus Kotonū nolīguma pārskatīšanā;

| 21. | prasa uzlabot EAF un jaunā Eiropas Investīciju bankas (EIB) attīstības mandāta saskaņotību; |
| --- | --- |

21.

prasa uzlabot EAF un jaunā Eiropas Investīciju bankas (EIB) attīstības mandāta saskaņotību;

| 22. | atzinīgi vērtē Lisabonas līgumā ietverto ES apņemšanos, kas paredz, ka “[p]olitikā, kas var iespaidot jaunattīstības valstis, Savienība ievēro mērķus, kas noteikti sadarbībai attīstības jomā” (32); tomēr pauž bažas par Eiropas Komisijas paziņojumu par attīstības politikas saskaņotību (33), ar ko ievieš atšķirīgu pieeju attīstības politikas saskaņotībai; šajā sakarā prasa, lai ES pieejā, nodrošinot attīstības politikas saskaņotības vajadzības, tiktu pilnībā ņemtas vērā ĀKK valstu prioritātes attīstības jomā. |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē Lisabonas līgumā ietverto ES apņemšanos, kas paredz, ka “[p]olitikā, kas var iespaidot jaunattīstības valstis, Savienība ievēro mērķus, kas noteikti sadarbībai attīstības jomā” (32); tomēr pauž bažas par Eiropas Komisijas paziņojumu par attīstības politikas saskaņotību (33), ar ko ievieš atšķirīgu pieeju attīstības politikas saskaņotībai; šajā sakarā prasa, lai ES pieejā, nodrošinot attīstības politikas saskaņotības vajadzības, tiktu pilnībā ņemtas vērā ĀKK valstu prioritātes attīstības jomā.

---

(1)  ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja pieņēma 2009. gada 3. decembrī Luandā (Angola).

1

(2)  COM(2009)0160 galīgā redakcija.

2

(3)  ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja pieņēma 2009. gada 3. decembrī Luandā (Angola).

3

(4)  http://web.worldbank.org/WBSITE/EXTERNAL/ACCUEILEXTN/NEWSFRENCH/0,,contentMDK:22051899~pagePK:64257043~piPK:437376~theSitePK:1074931.00.html

4

(5)  COM(2009)0160 galīgā redakcija.

5

(6)  FAO2009. gada 19. jūnija ziņojums.

6

FAO

(7)  ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja pieņēma 2009. gada 3. decembrī Luandā (Angola).

7

(8)  OV C 374, 28.12.2000., 5. lpp.

8

(9)  COM(2001)0681.

9

(10)  P5_TA(2002)0223.

10

(11)  OV C 168, 13.7.2002., 2. lpp.

11

(12)  7619/1/05, prezidentvalsts secinājumu 1. pielikums.

12

(13)  COM(2005)0206.

13

(14)  OV C 292, 24.11.2005., 5. lpp.

14

(15)  OV L 327, 24.11.2006., 30. lpp.

15

(16)  OV L 378, 27.12.2006., 32. lpp.

16

(17)  COM(2007)0498.

17

(18)  OV C 282, 24.11.2007., 16. lpp.

18

(19)  COM(2009)0200 galīgā redakcija.

19

(20)  SEC(2009)0549 galīgā redakcija.

20

(21)  ANO definīcija.

21

(22)  Apvienoto Nāciju Organizācijas 2007. gada Jaunatnes ziņojums, 238. lpp.

22

(23)  Pienācīga darba pieejamība sievietēm — tendences pasaulē, ILO, publikācija Nr. 43, 2009. gada maijs, 18. lpp.

23

ILO

(24)  Sievietes un vīrieši ar invaliditāti ES — darbaspēka apsekojuma (LFS) ad hoc moduļa statistiskā analīze un EU-SILC — galīgais ziņojums, 2007. gads, 94. lpp.

24

LFS

ad hoc

EU-SILC

(25)  ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja pieņēma 2009. gada 3. decembrī Luandā (Angola).

25

(26)  P7_TA-PROV(2009)0089. Vēl nav publicēta Oficiālajā Vēstnesī.

26

Oficiālajā Vēstnesī

(27)  ACP-EU/100.383/09/fin, OV C 221, 14.9.2009., 31. lpp.

27

(28)  ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja pieņēma 2009. gada 3. decembrī Luandā (Angola).

28

(29)  P6_TA-PROV(2009)0392. Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta.

29

Oficiālajā Vēstnesī

(30)  Padomes 2007. gada 14. maija Regula (EK) Nr. 617/2007 par 10. Eiropas Attīstības fonda īstenošanu saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumu (OV L 152, 13.6.2007., 1.–13. lpp.).

30

(31)  Eiropas Komisijas paziņojums Eiropas Padomei un Eiropas Parlamentam, COM(2007)0072 galīgā redakcija.

31

(32)  Līgums par Eiropas Savienības darbību, 208. panta 1. punkts

32

(33)  Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. Attīstības politikas saskaņotība — politikas sistēmas izveidošana Eiropas Savienības kopējas pieejas ieviešanai, COM(2009)0458 galīgā redakcija, 2009. gada 15. septembris.

33

---