# Uradni list C 47/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2010.047.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 47 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5325. februar 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2010.047.slv

Uradni list

Evropske unije

C 47

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5325. februar 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Svet |
| 2010/C 047/01 | Mnenje Sveta z dne 2. decembra 2009 o dopolnitvi posodobljene različice programa za stabilnost Belgije, 2008–2012 | 1 |
| | Evropski nadzornik za varstvo podatkov |
| 2010/C 047/02 | Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o sporočilu Komisije z naslovom Akcijski načrt za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v Evropi ter spremljajočem predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in vmesnike do drugih vrst prevoza | 6 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Svet

2010/C 047/01

Mnenje Sveta z dne 2. decembra 2009 o dopolnitvi posodobljene različice programa za stabilnost Belgije, 2008–2012

1

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

2010/C 047/02

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o sporočilu Komisije z naslovom Akcijski načrt za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v Evropi ter spremljajočem predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in vmesnike do drugih vrst prevoza

6

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 047/03 | Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 16 |
| 2010/C 047/04 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5768 – Klöckner/Becker) (
  1
  ) | 20 |
| 2010/C 047/05 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5771 – CSN/CIMPOR) (
  1
  ) | 20 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2010/C 047/03

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

16

2010/C 047/04

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5768 – Klöckner/Becker) (
  1
  )

1

20

2010/C 047/05

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5771 – CSN/CIMPOR) (
  1
  )

1

20

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 047/06 | Menjalni tečaji eura | 21 |
| 2010/C 047/07 | Novi motiv na nacionalni strani tečajnih eurokovancev | 22 |
| | INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM |
| | Nadzorni organ Efte |
| 2010/C 047/08 | Ne pomeni državne pomoči v smislu člena 61 Sporazuma EGP | 23 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2010/C 047/06

Menjalni tečaji eura

21

2010/C 047/07

Novi motiv na nacionalni strani tečajnih eurokovancev

22

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ Efte

2010/C 047/08

Ne pomeni državne pomoči v smislu člena 61 Sporazuma EGP

23

| | V   Mnenja |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 047/09 | Obvestilo o začetku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterega polietilen tereftalata s poreklom, med drugim, iz Republike Koreje | 24 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 047/10 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 27 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 047/11 | Obvestilo o prošnji v skladu s členom 30 Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta – Prošnja naročnika | 28 |

V   Mnenja

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

2010/C 047/09

Obvestilo o začetku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterega polietilen tereftalata s poreklom, med drugim, iz Republike Koreje

24

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2010/C 047/10

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

27

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2010/C 047/11

Obvestilo o prošnji v skladu s členom 30 Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta – Prošnja naročnika

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Svet

| 25.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/1

---

MNENJE SVETA

z dne 2. decembra 2009

o dopolnitvi posodobljene različice programa za stabilnost Belgije, 2008–2012

2010/C 47/01

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(3) te uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je (2. decembra 2009)preučil dopolnitev posodobljene različice programa za stabilnost Belgije iz aprila 2009 (v nadaljnjem besedilu: dopolnitev) za obdobje 2008–2012 (2), ki so jo predložili belgijski organi kot odgovor na poziv Sveta iz mnenja z dne 7. julija 2009 o programu iz aprila 2009. To mnenje posodablja julijsko mnenje, saj upošteva informacije iz dopolnitve programa iz aprila 2009. |
| --- | --- |

(1)

Svet je (2. decembra 2009)preučil dopolnitev posodobljene različice programa za stabilnost Belgije iz aprila 2009 (v nadaljnjem besedilu: dopolnitev) za obdobje 2008–2012 (2), ki so jo predložili belgijski organi kot odgovor na poziv Sveta iz mnenja z dne 7. julija 2009 o programu iz aprila 2009. To mnenje posodablja julijsko mnenje, saj upošteva informacije iz dopolnitve programa iz aprila 2009.

| (2) | Zlom svetovne trgovine skupaj s čedalje manjšim zaupanjem, učinki premoženja in ostrejšimi kreditnimi pogoji so privedli do močnega krčenja gospodarstva v zadnjem četrtletju 2008 in prvem četrtletju 2009. V drugem četrtletju je bilo krčenje manjše in četrtletna rast naj bi bila v drugi polovici leta po pričakovanjih rahlo pozitivna zaradi ugodnejšega mednarodnega okolja. Po napovedih služb Komisije iz jeseni 2009 naj bi se letni BDP v letu 2009 zmanjšal za približno 3 %, v letu 2010 pa naj bi bil spet pozitiven (0,6 %). Pričakuje se, da se bo rast leta 2011 povečala na 1,5 %, s čimer bo rahlo presegla potencialno rast, ki se je upočasnila zaradi zmanjšanja naložb in povečanja brezposelnosti zaradi krize. Upad bo imel tudi zelo negativen učinek na javne finance; po napovedih služb Komisije iz jeseni 2009 naj bi se javnofinančni primanjkljaj poslabšal z 1,2 % BDP leta 2008 na približno 6 % BDP leta 2009. Pričakuje se, da se bo primanjkljaj stabiliziral v letih 2010 in 2011, ob upoštevanju, (i) da proračunski učinek ukrepov spodbud, sprejetih konec leta 2008 kot odziv na evropski načrt za oživitev gospodarstva, ostane na ravni 0,5 % BDP leta 2010, kar dokazuje, da sveženj vključuje trajne ukrepe, in (ii) konsolidacijskih ukrepov, sprejetih na različnih ravneh države v okviru proračunov za leto 2010 (0,75 % BDP) in 2011 (0,25 % BDP). Vendar se pričakuje, da bodo neugodna gospodarska rast leta 2010, ki bo še povečala brezposelnost, višji odhodki za obresti in rast odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva (tudi zaradi ukrepov, ki so bili v preteklih letih sprejeti za povečanje socialnih prejemkov, vključno s pokojninami), v celoti izravnali učinek konsolidacijskih ukrepov na nominalni saldo. |
| --- | --- |

(2)

Zlom svetovne trgovine skupaj s čedalje manjšim zaupanjem, učinki premoženja in ostrejšimi kreditnimi pogoji so privedli do močnega krčenja gospodarstva v zadnjem četrtletju 2008 in prvem četrtletju 2009. V drugem četrtletju je bilo krčenje manjše in četrtletna rast naj bi bila v drugi polovici leta po pričakovanjih rahlo pozitivna zaradi ugodnejšega mednarodnega okolja. Po napovedih služb Komisije iz jeseni 2009 naj bi se letni BDP v letu 2009 zmanjšal za približno 3 %, v letu 2010 pa naj bi bil spet pozitiven (0,6 %). Pričakuje se, da se bo rast leta 2011 povečala na 1,5 %, s čimer bo rahlo presegla potencialno rast, ki se je upočasnila zaradi zmanjšanja naložb in povečanja brezposelnosti zaradi krize. Upad bo imel tudi zelo negativen učinek na javne finance; po napovedih služb Komisije iz jeseni 2009 naj bi se javnofinančni primanjkljaj poslabšal z 1,2 % BDP leta 2008 na približno 6 % BDP leta 2009. Pričakuje se, da se bo primanjkljaj stabiliziral v letih 2010 in 2011, ob upoštevanju, (i) da proračunski učinek ukrepov spodbud, sprejetih konec leta 2008 kot odziv na evropski načrt za oživitev gospodarstva, ostane na ravni 0,5 % BDP leta 2010, kar dokazuje, da sveženj vključuje trajne ukrepe, in (ii) konsolidacijskih ukrepov, sprejetih na različnih ravneh države v okviru proračunov za leto 2010 (0,75 % BDP) in 2011 (0,25 % BDP). Vendar se pričakuje, da bodo neugodna gospodarska rast leta 2010, ki bo še povečala brezposelnost, višji odhodki za obresti in rast odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva (tudi zaradi ukrepov, ki so bili v preteklih letih sprejeti za povečanje socialnih prejemkov, vključno s pokojninami), v celoti izravnali učinek konsolidacijskih ukrepov na nominalni saldo.

| (3) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji dopolnitev, predvideva, da bo realni BDP po povečanju za 1,1 % leta 2008 padel za 3,1 % leta 2009, preden bo v letu 2010 dosegel stopnjo rasti v višini 0,4 %. Rast BDP naj bi po napovedih dosegla 1,9 % leta 2011 in 2,4 % leta 2012. V primerjavi s posodobljeno različico programa iz aprila 2009 je bila rast popravljena navzdol, predvsem za leto 2009. Ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov (3), se zdi verjeten; v primerjavi z zadnjimi ocenami potencialne proizvodnje je morda rahlo previdnejši za obdobje 2009–2010, za naslednja leta pa nekoliko ugodnejši. Medtem ko se po napovedih služb Komisije iz jeseni 2009 pričakuje tudi, da se bo po upadu proizvodna vrzel postopno zaprla, se zdi v dopolnitvi napovedana hitrost tega zapiranja rahlo optimistična. Sestava rasti je na splošno uresničljiva v celotnem obdobju, ki ga zajema dopolnitev. Napoved za inflacijo v dopolnitvi lahko šteje za realno. Po drugi strani se zdi napovedana rast plač visoka v celotnem obdobju, saj se lahko na podlagi manjše rasti stroškov dela v tujini znižajo plače v Belgiji zaradi visoke brezposelnosti. Ne nazadnje so v dopolnitvi morda rahlo optimistične tudi napovedi glede rasti zaposlenosti za leto 2011. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji dopolnitev, predvideva, da bo realni BDP po povečanju za 1,1 % leta 2008 padel za 3,1 % leta 2009, preden bo v letu 2010 dosegel stopnjo rasti v višini 0,4 %. Rast BDP naj bi po napovedih dosegla 1,9 % leta 2011 in 2,4 % leta 2012. V primerjavi s posodobljeno različico programa iz aprila 2009 je bila rast popravljena navzdol, predvsem za leto 2009. Ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov (3), se zdi verjeten; v primerjavi z zadnjimi ocenami potencialne proizvodnje je morda rahlo previdnejši za obdobje 2009–2010, za naslednja leta pa nekoliko ugodnejši. Medtem ko se po napovedih služb Komisije iz jeseni 2009 pričakuje tudi, da se bo po upadu proizvodna vrzel postopno zaprla, se zdi v dopolnitvi napovedana hitrost tega zapiranja rahlo optimistična. Sestava rasti je na splošno uresničljiva v celotnem obdobju, ki ga zajema dopolnitev. Napoved za inflacijo v dopolnitvi lahko šteje za realno. Po drugi strani se zdi napovedana rast plač visoka v celotnem obdobju, saj se lahko na podlagi manjše rasti stroškov dela v tujini znižajo plače v Belgiji zaradi visoke brezposelnosti. Ne nazadnje so v dopolnitvi morda rahlo optimistične tudi napovedi glede rasti zaposlenosti za leto 2011.

| (4) | Dopolnitev predvideva ciljni primanjkljaj v višini 5,9 % BDP za leto 2009 (v skladu z napovedjo služb Komisije iz jeseni 2009). Povečanje primanjkljaja leta 2009 v primerjavi z 1,2 % BDP leta 2008 je predvsem posledica učinka avtomatskih stabilizatorjev. Učinek je bil veliko večji, kot bi bilo pričakovati na podlagi uporabe standardnih elastičnosti, odraža pa se zlasti v močnem upadu davka od dohodkov pravnih oseb. Ekspanzivni ukrepi v proračunu za leto 2009 (0,5 % BDP) in svežnji fiskalnih spodbud, ki so jih sprejele regionalne vlade in zvezna vlada (0,5 % BDP), so bili relativno omejeni v skladu z omejenim manevrskim prostorom zaradi visoke ravni dolga. Proračunsko poslabšanje odraža tudi negativne enkratne ukrepe v višini približno 0,5 % BDP, predvsem po dveh odločbah Sodišča (4). Zaradi omenjenih enkratnih ukrepov in učinka avtomatskih stabilizatorjev, ki je večji od pričakovanega, je trenutni ciljni javnofinančni primanjkljaj za leto 2009 za 2,5 % BDP višji od cilja iz posodobljene različice programa za stabilnost iz aprila 2009, čeprav niso bili sprejeti nobeni dodatni ekspanzivni ukrepi. Pričakuje se, da se bo strukturni primanjkljaj (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) na podlagi podatkov iz dopolnitve in izračuna služb Komisije v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo povečal z 2,3 % BDP v letu 2008 na 4,7 % BDP v letu 2009. Po napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 se pričakuje nekoliko manjše povečanje strukturnega primanjkljaja v letu 2009 (za 2 namesto 2,4 odstotne točke) predvsem zato, ker v dopolnitvi učinek odločb Sodišča iz leta 2009 v višini 0,5 % BDP ne šteje za enkratni ukrep. |
| --- | --- |

(4)

Dopolnitev predvideva ciljni primanjkljaj v višini 5,9 % BDP za leto 2009 (v skladu z napovedjo služb Komisije iz jeseni 2009). Povečanje primanjkljaja leta 2009 v primerjavi z 1,2 % BDP leta 2008 je predvsem posledica učinka avtomatskih stabilizatorjev. Učinek je bil veliko večji, kot bi bilo pričakovati na podlagi uporabe standardnih elastičnosti, odraža pa se zlasti v močnem upadu davka od dohodkov pravnih oseb. Ekspanzivni ukrepi v proračunu za leto 2009 (0,5 % BDP) in svežnji fiskalnih spodbud, ki so jih sprejele regionalne vlade in zvezna vlada (0,5 % BDP), so bili relativno omejeni v skladu z omejenim manevrskim prostorom zaradi visoke ravni dolga. Proračunsko poslabšanje odraža tudi negativne enkratne ukrepe v višini približno 0,5 % BDP, predvsem po dveh odločbah Sodišča (4). Zaradi omenjenih enkratnih ukrepov in učinka avtomatskih stabilizatorjev, ki je večji od pričakovanega, je trenutni ciljni javnofinančni primanjkljaj za leto 2009 za 2,5 % BDP višji od cilja iz posodobljene različice programa za stabilnost iz aprila 2009, čeprav niso bili sprejeti nobeni dodatni ekspanzivni ukrepi. Pričakuje se, da se bo strukturni primanjkljaj (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) na podlagi podatkov iz dopolnitve in izračuna služb Komisije v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo povečal z 2,3 % BDP v letu 2008 na 4,7 % BDP v letu 2009. Po napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 se pričakuje nekoliko manjše povečanje strukturnega primanjkljaja v letu 2009 (za 2 namesto 2,4 odstotne točke) predvsem zato, ker v dopolnitvi učinek odločb Sodišča iz leta 2009 v višini 0,5 % BDP ne šteje za enkratni ukrep.

| (5) | Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije v dopolnitvi je zagotovitev ponovne postopne vzpostavitve uravnoteženega proračuna do leta 2015. Dopolnitev ne omenja izrecno srednjeročnega cilja in ne predvideva, da bi bil prvotni srednjeročni cilj Belgije (ciklično prilagojeni presežek brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov v višini 0,5 % BDP) dosežen v obdobju, ki ga zajema dopolnitev. Nominalni primanjkljaj naj bi se stabiliziral na približno 6 % BDP leta 2010 zaradi korektivnih ukrepov v višini 0,5 % BDP, do leta 2012 pa naj bi se postopno izboljšal na 4,4 % BDP (s pomočjo konsolidacijskih ukrepov v višini 1 % leta 2011 in 1,25 % leta 2012). Dopolnitev določa cilj za leto 2013, tj. da se primanjkljaj zmanjša pod referenčno vrednost 3 % BDP, vendar ne vsebuje v celoti razvitega scenarija za navedeno leto (5). Strukturni primanjkljaj v dopolnitvi, izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, naj bi se izboljšal za približno 0,25 odstotne točke v letih 2010 in 2011 ter za 0,5 odstotne točke v letu 2012. Ker v dopolnitvi ni bilo upoštevano, da je učinek odločb Sodišča v letu 2009 v višini 0,5 % BDP enkratni ukrep, se bo strukturni saldo dejansko poslabšal za 0,25 % BDP leta 2010 (z – 4,2 % BDP leta 2009 na – 4,4 % BDP leta 2010). Strukturne prilagoditve, predvidene v dopolnitvi, so veliko manjše od zneskov zgoraj omenjenih načrtovanih ukrepov. Iz tega izhaja, da se bo strukturni saldo brez spremembe politik avtomatično poslabšal za povprečno 0,5 % BDP letno zaradi neugodne gospodarske rasti leta 2010, višjih odhodkov za obresti in višjih odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva (tudi zaradi ukrepov, ki so bili v preteklih letih sprejeti za povečanje socialnih prejemkov, vključno s pokojninami). V skladu z dopolnitvijo načrtovana prizadevanja za konsolidacijo v enaki meri temeljijo na povečanju davčnih prihodkov (predvsem davkov od dohodka in premoženja) in zmanjšanju odhodkov (predvsem vmesne potrošnje, nadomestil za zaposlene in socialnih transferjev v naravi). Dopolnitev ocenjuje, da je javni dolg leta 2008 znašal 89,6 % BDP, v primerjavi s 84 % BDP leta 2007, pri čemer je povišanje v veliki meri posledica velikega usklajevanja stanj in tokov, povezanega z operacijami reševanja bank (6 % BDP). V skladu z dopolnitvijo naj bi se delež dolga v razmerju do BDP še povečal do približno 104 % leta 2011, ko se bo bolj ali manj ustalil; ta odstotek je veliko višji, kot je bilo predvideno v aprilski posodobljeni različici (predvsem zaradi višjih primanjkljajev). V napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 je napovedano primerljivo povečanje deleža dolga. |
| --- | --- |

(5)

Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije v dopolnitvi je zagotovitev ponovne postopne vzpostavitve uravnoteženega proračuna do leta 2015. Dopolnitev ne omenja izrecno srednjeročnega cilja in ne predvideva, da bi bil prvotni srednjeročni cilj Belgije (ciklično prilagojeni presežek brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov v višini 0,5 % BDP) dosežen v obdobju, ki ga zajema dopolnitev. Nominalni primanjkljaj naj bi se stabiliziral na približno 6 % BDP leta 2010 zaradi korektivnih ukrepov v višini 0,5 % BDP, do leta 2012 pa naj bi se postopno izboljšal na 4,4 % BDP (s pomočjo konsolidacijskih ukrepov v višini 1 % leta 2011 in 1,25 % leta 2012). Dopolnitev določa cilj za leto 2013, tj. da se primanjkljaj zmanjša pod referenčno vrednost 3 % BDP, vendar ne vsebuje v celoti razvitega scenarija za navedeno leto (5). Strukturni primanjkljaj v dopolnitvi, izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, naj bi se izboljšal za približno 0,25 odstotne točke v letih 2010 in 2011 ter za 0,5 odstotne točke v letu 2012. Ker v dopolnitvi ni bilo upoštevano, da je učinek odločb Sodišča v letu 2009 v višini 0,5 % BDP enkratni ukrep, se bo strukturni saldo dejansko poslabšal za 0,25 % BDP leta 2010 (z – 4,2 % BDP leta 2009 na – 4,4 % BDP leta 2010). Strukturne prilagoditve, predvidene v dopolnitvi, so veliko manjše od zneskov zgoraj omenjenih načrtovanih ukrepov. Iz tega izhaja, da se bo strukturni saldo brez spremembe politik avtomatično poslabšal za povprečno 0,5 % BDP letno zaradi neugodne gospodarske rasti leta 2010, višjih odhodkov za obresti in višjih odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva (tudi zaradi ukrepov, ki so bili v preteklih letih sprejeti za povečanje socialnih prejemkov, vključno s pokojninami). V skladu z dopolnitvijo načrtovana prizadevanja za konsolidacijo v enaki meri temeljijo na povečanju davčnih prihodkov (predvsem davkov od dohodka in premoženja) in zmanjšanju odhodkov (predvsem vmesne potrošnje, nadomestil za zaposlene in socialnih transferjev v naravi). Dopolnitev ocenjuje, da je javni dolg leta 2008 znašal 89,6 % BDP, v primerjavi s 84 % BDP leta 2007, pri čemer je povišanje v veliki meri posledica velikega usklajevanja stanj in tokov, povezanega z operacijami reševanja bank (6 % BDP). V skladu z dopolnitvijo naj bi se delež dolga v razmerju do BDP še povečal do približno 104 % leta 2011, ko se bo bolj ali manj ustalil; ta odstotek je veliko višji, kot je bilo predvideno v aprilski posodobljeni različici (predvsem zaradi višjih primanjkljajev). V napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 je napovedano primerljivo povečanje deleža dolga.

| (6) | Nekatera negativna tveganja na splošno ogrožajo proračunske cilje, predvsem od leta 2011. Makroekonomsko okolje je negotovo, zato ni mogoče izključiti, da bodo rezultati v letih 2011 in 2012 slabši od rezultatov, predvidenih v dopolnitvi. Poleg tega konsolidacijski ukrepi, ki jih dopolnitev določa za dosego ciljev, niso zadostno opredeljeni. Medtem ko se na podlagi osnutkov proračunov za leto 2010 različnih ravni države, dogovorjenih po predložitvi dopolnitve, zdi, da za leto 2010 znesek korektivnih ukrepov presega 0,5 % BDP, predvidenega v dopolnitvi, saj ukrepi, ki so dovolj podrobno opredeljeni, trenutno znašajo približno 0,75 % BDP, pa je za poznejša leta na voljo le malo informacij o naravi načrtovanih ukrepov. Ne nazadnje pa je vlada ponudila znatna jamstva bančnemu sektorju, kar bi lahko povečalo primanjkljaje in dolg v primeru unovčenih jamstev, čeprav bi bil državi v prihodnje lahko povrnjen del stroškov za podporo finančnemu sektorju. Po drugi strani pa glede na padec prihodkov leta 2009, ki je bil večji od pričakovanega, ni mogoče izključiti, da bo prihodek od davkov večji, kot se lahko domneva na podlagi standardnih elastičnosti. Glede na tveganja, povezana s proračunskimi cilji, bi bilo tudi gibanje deleža dolga lahko manj ugodno od predvidenega v dopolnitvi. |
| --- | --- |

(6)

Nekatera negativna tveganja na splošno ogrožajo proračunske cilje, predvsem od leta 2011. Makroekonomsko okolje je negotovo, zato ni mogoče izključiti, da bodo rezultati v letih 2011 in 2012 slabši od rezultatov, predvidenih v dopolnitvi. Poleg tega konsolidacijski ukrepi, ki jih dopolnitev določa za dosego ciljev, niso zadostno opredeljeni. Medtem ko se na podlagi osnutkov proračunov za leto 2010 različnih ravni države, dogovorjenih po predložitvi dopolnitve, zdi, da za leto 2010 znesek korektivnih ukrepov presega 0,5 % BDP, predvidenega v dopolnitvi, saj ukrepi, ki so dovolj podrobno opredeljeni, trenutno znašajo približno 0,75 % BDP, pa je za poznejša leta na voljo le malo informacij o naravi načrtovanih ukrepov. Ne nazadnje pa je vlada ponudila znatna jamstva bančnemu sektorju, kar bi lahko povečalo primanjkljaje in dolg v primeru unovčenih jamstev, čeprav bi bil državi v prihodnje lahko povrnjen del stroškov za podporo finančnemu sektorju. Po drugi strani pa glede na padec prihodkov leta 2009, ki je bil večji od pričakovanega, ni mogoče izključiti, da bo prihodek od davkov večji, kot se lahko domneva na podlagi standardnih elastičnosti. Glede na tveganja, povezana s proračunskimi cilji, bi bilo tudi gibanje deleža dolga lahko manj ugodno od predvidenega v dopolnitvi.

| (7) | Proračunska naravnanost, izmerjena na podlagi ponovno izračunane spremembe strukturnega salda iz dopolnitve in upoštevajoč zgoraj navedena tveganja, je ekspanzivna leta 2009, skladna z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva in na splošno nevtralna v preostanku programskega obdobja. Ob upoštevanju tveganj, povezanih z dolgoročno vzdržnostjo javnih financ, vključno z visoko ravnjo javnega dolga, ki se ob tem v programskem obdobju ne zmanjšuje zadostno proti referenčni vrednosti, in velikih pogojnih obveznosti, ki so nastale zaradi ukrepov za stabilizacijo finančnega sistema, je treba konsolidacijo močno okrepiti od leta 2011. |
| --- | --- |

(7)

Proračunska naravnanost, izmerjena na podlagi ponovno izračunane spremembe strukturnega salda iz dopolnitve in upoštevajoč zgoraj navedena tveganja, je ekspanzivna leta 2009, skladna z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva in na splošno nevtralna v preostanku programskega obdobja. Ob upoštevanju tveganj, povezanih z dolgoročno vzdržnostjo javnih financ, vključno z visoko ravnjo javnega dolga, ki se ob tem v programskem obdobju ne zmanjšuje zadostno proti referenčni vrednosti, in velikih pogojnih obveznosti, ki so nastale zaradi ukrepov za stabilizacijo finančnega sistema, je treba konsolidacijo močno okrepiti od leta 2011.

| (8) | Kar zadeva zahteve po podatkih, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenčne programe, je dopolnitev izboljšala skladnost z zahtevami v kodeksu ravnanja, čeprav še vedno ni na voljo nekaterih obveznih in neobveznih podatkov (6). |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva zahteve po podatkih, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenčne programe, je dopolnitev izboljšala skladnost z zahtevami v kodeksu ravnanja, čeprav še vedno ni na voljo nekaterih obveznih in neobveznih podatkov (6).

Splošni zaključek je, da je ekspanzivna proračunska naravnanost leta 2009 v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Podporni diskrecijski ukrepi bodo skupaj z delovanjem avtomatskih stabilizatorjev povečali nominalni primanjkljaj na skoraj 6 % BDP. Bruto javni dolg v razmerju do BDP, ki se je zaradi ukrepov za stabilizacijo finančnega sistema leta 2008 povečal, bo še naprej naraščal do 104 % leta 2012. To povečanje sledi izrazitemu zmanjšanju s 134 % v letu 1993 na 84 % v letu 2007, ki je temeljilo na uresničitvi uravnoteženih proračunov. Cilj konsolidacije iz dopolnitve je postopoma zmanjšati nominalni primanjkljaj na 4,4 % leta 2012, ki naj bi se še zmanjšal na 2,8 % BDP leta 2013, leta 2015 pa bo proračun postal uravnotežen. Ta potek konsolidacije bo od leta 2011 izpostavljen negativnemu tveganju, saj ukrepi, na katerih temelji, niso zadostno opredeljeni, makroekonomske predpostavke pa le delno ugodne. Glede na razvoj dolga in dolgoročno vzdržnost javnih financ bo treba konsolidacijo od leta 2011 močno okrepiti, da se primanjkljaj prepričljivo zmanjša pod referenčno vrednost 3 % BDP.

Glede na zgornjo oceno in poleg predhodnih pozivov iz mnenja Sveta z dne 7. julija 2009 za izboljšanje kakovosti in dolgoročne vzdržnosti javnih financ, naj je Belgija pozvana tudi, naj leta 2010 sprejme konsolidacijske ukrepe, predvidene v osnutku proračuna za leto 2010, od leta 2011 pa znatno okrepi prizadevanja za prilagoditev s pomočjo jasnih strukturnih ukrepov, da se primanjkljaj prepričljivo zmanjša pod referenčno vrednost 3 % BDP.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (sprememba v %) | PS sep. 2009 | 2,8 | 1,1 | –3,1 | 0,4 | 1,9 | 2,4 |
| KOM jesen 2009 | 2,9 | 1,0 | –2,9 | 0,6 | 1,5 | ni podatkov |
| PS apr. 2009 | 2,8 | 1,1 | –1,9 | 0,6 | 2,3 | 2,3 |
| Inflacija glede na
  HICP (v %) | PS sep. 2009 | 1,8 | 4,5 | 0,0 | 1,5 | 1,6 | 1,6 |
| KOM jesen 2009 | 1,8 | 4,5 | 0,0 | 1,3 | 1,5 | ni podatkov |
| PS apr. 2009 | 1,8 | 4,5 | 0,7 | 1,8 | 1,8 | 1,7 |
| Proizvodna vrzel (7)

  (v % potencialnega BDP) | PS sep. 2009 | 2,6 | 2,0 | –2,3 | –2,9 | –2,3 | –1,5 |
| KOM jesen 2009 | 2,4 | 1,7 | –2,3 | –2,8 | –2,4 | ni podatkov |
| PS apr. 2009 | 2,3 | 1,5 | –1,9 | –2,7 | –1,9 | –1,2 |
| Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta
  (v % BDP) | PS sep. 2009 | 2,1 | –1,6 | –1,9 | –2,1 | –2,3 | ni podatkov |
| KOM jesen 2009 | 3,5 | –0,2 | 0,1 | 0,4 | 0,3 | ni podatkov |
| PS apr. 2009 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Javnofinančni prihodki
  (v % BDP) | PS sep. 2009 | ni podatkov | 48,7 | 47,9 | 48,1 | 48,5 | 49,2 |
| KOM jesen 2009 | 48,2 | 48,8 | 47,7 | 48,0 | 48,2 | ni podatkov |
| PS apr. 2009 | 48,1 | 48,6 | 48,2 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Javnofinančni odhodki
  (v % BDP) | PS sep. 2009 | ni podatkov | 49,9 | 53,8 | 54,1 | 53,9 | 53,6 |
| KOM jesen 2009 | 48,4 | 50,0 | 53,6 | 53,8 | 54,0 | ni podatkov |
| PS apr. 2009 | 48,3 | 49,8 | 51,6 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS sep. 2009 | ni podatkov | –1,2 | –5,9 | –6,0 | –5,5 | –4,4 |
| KOM jesen 2009 | –0,2 | –1,2 | –5,9 | –5,8 | –5,8 | ni podatkov |
| PS apr. 2009 | –0,2 | –1,2 | –3,4 | –4,0 | –3,4 | –2,6 |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS sep. 2009 | ni podatkov | 2,5 | –2 | –1,9 | –1,2 | –0,1 |
| KOM jesen 2009 | 3,6 | 2,6 | –2,0 | –1,8 | –1,7 | ni podatkov |
| PS apr. 2009 | 3,6 | 2,5 | 0,4 | –0,1 | 0,6 | 1,5 |
| Ciklično prilagojeni saldo (8)

  (v % BDP) | PS sep. 2009 | –1,6 | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| KOM jesen 2009 | –1,5 | –2,1 | –4,6 | –4,3 | –4,5 | ni podatkov |
| PS apr. 2009 | –1,5 | –2,0 | –2,4 | –2,6 | –2,4 | –1,9 |
| Strukturni saldo (9)

  (v % BDP) | PS sep. 2009 | –1,5 | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| KOM jesen 2009 | –1,4 | –2,2 | –4,2 | –4,4 | –4,5 | ni podatkov |
| PS apr. 2009 | –1,3 | –2 | –2,4 | –2,6 | –2,4 | –1,9 |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS sep. 2009 | ni podatkov | 89,7 | 97,5 | 101,9 | 103,9 | 104,3 |
| KOM jesen 2009 | 84,2 | 89,8 | 97,2 | 101,2 | 104,0 | ni podatkov |
| PS apr. 2009 | 84,0 | 89,6 | 93,0 | 95,0 | 94,9 | 93,9 |
| Dopolnitev iz septembra 2009 posodobljene različice programa za stabilnost iz aprila 2009 (PS); napoved služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Realni BDP

(sprememba v %)

PS sep. 2009

2,8

1,1

–3,1

0,4

1,9

2,4

KOM jesen 2009

2,9

1,0

–2,9

0,6

1,5

ni podatkov

PS apr. 2009

2,8

1,1

–1,9

0,6

2,3

2,3

Inflacija glede na

HICP (v %)

PS sep. 2009

1,8

4,5

0,0

1,5

1,6

1,6

KOM jesen 2009

1,8

4,5

0,0

1,3

1,5

ni podatkov

PS apr. 2009

1,8

4,5

0,7

1,8

1,8

1,7

Proizvodna vrzel (7)

(v % potencialnega BDP)

PS sep. 2009

2,6

2,0

–2,3

–2,9

–2,3

–1,5

KOM jesen 2009

2,4

1,7

–2,3

–2,8

–2,4

ni podatkov

PS apr. 2009

2,3

1,5

–1,9

–2,7

–1,9

–1,2

Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta

(v % BDP)

PS sep. 2009

2,1

–1,6

–1,9

–2,1

–2,3

ni podatkov

KOM jesen 2009

3,5

–0,2

0,1

0,4

0,3

ni podatkov

PS apr. 2009

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Javnofinančni prihodki

(v % BDP)

PS sep. 2009

ni podatkov

48,7

47,9

48,1

48,5

49,2

KOM jesen 2009

48,2

48,8

47,7

48,0

48,2

ni podatkov

PS apr. 2009

48,1

48,6

48,2

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Javnofinančni odhodki

(v % BDP)

PS sep. 2009

ni podatkov

49,9

53,8

54,1

53,9

53,6

KOM jesen 2009

48,4

50,0

53,6

53,8

54,0

ni podatkov

PS apr. 2009

48,3

49,8

51,6

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS sep. 2009

ni podatkov

–1,2

–5,9

–6,0

–5,5

–4,4

KOM jesen 2009

–0,2

–1,2

–5,9

–5,8

–5,8

ni podatkov

PS apr. 2009

–0,2

–1,2

–3,4

–4,0

–3,4

–2,6

Primarni saldo

(v % BDP)

PS sep. 2009

ni podatkov

2,5

–2

–1,9

–1,2

–0,1

KOM jesen 2009

3,6

2,6

–2,0

–1,8

–1,7

ni podatkov

PS apr. 2009

3,6

2,5

0,4

–0,1

0,6

1,5

Ciklično prilagojeni saldo (8)

(v % BDP)

PS sep. 2009

–1,6

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

KOM jesen 2009

–1,5

–2,1

–4,6

–4,3

–4,5

ni podatkov

PS apr. 2009

–1,5

–2,0

–2,4

–2,6

–2,4

–1,9

Strukturni saldo (9)

(v % BDP)

PS sep. 2009

–1,5

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

KOM jesen 2009

–1,4

–2,2

–4,2

–4,4

–4,5

ni podatkov

PS apr. 2009

–1,3

–2

–2,4

–2,6

–2,4

–1,9

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS sep. 2009

ni podatkov

89,7

97,5

101,9

103,9

104,3

KOM jesen 2009

84,2

89,8

97,2

101,2

104,0

ni podatkov

PS apr. 2009

84,0

89,6

93,0

95,0

94,9

93,9

Dopolnitev iz septembra 2009 posodobljene različice programa za stabilnost iz aprila 2009 (PS); napoved služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Posodobljena različica programa za stabilnost iz aprila 2009 zajema obdobje 2008–2013.

(3)  Ocena upošteva zlasti napoved služb Komisije iz jeseni 2009.

(4)  Prvič, Evropsko sodišče je razsodilo, da se morajo davki od odhodka pravnih oseb vrniti, ker belgijska obdavčitev prejetih dividend ni bila skladna z Direktivo Sveta 90/435/EGS z dne 23. julija 1990 o skupnem sistemu obdavčitve matičnih družb in odvisnih družb iz različnih držav članic. Drugič, belgijsko ustavno sodišče je razsodilo, da se neupravičeno izplačana dohodnina vrne nezaposlenim osebam, ki živijo v zakonski ali nezakonski zvezi, da se zagotovi enako obravnavanje.

(5)  Program zajema podatke o nominalnem primanjkljaju za obdobje 2013–2015 (2,8 % BDP leta 2013, 1,3 % BDP leta 2014 in 0 % BDP leta 2015), vendar ne vsebuje nadaljnje razčlenitve ali makroekonomskega scenarija, ki bi podprl te cilje.

(6)  Predvsem manjka razpredelnica o cikličnem gibanju.

(7)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojenih saldi iz programov glede na izračune služb Komisije na podlagi podatkov v dopolnitvi.

(8)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 1,9 %, 1,7 %, 1,1 %, 1,0 % oziroma 1,2 % v obdobju 2007–2011.

(9)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Na podlagi dopolnitve v celotnem obdobju ni enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Po napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 enkratni ukrepi za leti 2008 in 2010 primanjkljaj zmanjšujejo (za 0,1 % BDP), za leto 2009 pa ga povečujejo (za 0,5 % BDP).

Vir:

Dopolnitev iz septembra 2009 posodobljene različice programa za stabilnost iz aprila 2009 (PS); napoved služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

| 25.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/6

---

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o sporočilu Komisije z naslovom „Akcijski načrt za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v Evropi“ ter spremljajočem predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in vmesnike do drugih vrst prevoza

2010/C 47/02

EVROPSKI NADZORNIK ZA VARSTVO PODATKOV JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 286 Pogodbe,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti člena 8 Listine,

ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov,

ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov ter zlasti člena 41 Uredbe,

ob upoštevanju prošnje za mnenje v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001, ki jo je 11. februarja 2009 prejel od Evropske komisije –

SPREJEL NASLEDNJE MNENJE:

I.   UVOD

| 1. | Komisija je 16. decembra 2008 sprejela sporočilo o opredelitvi Akcijskega načrta za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v Evropi („sporočilo“) (1). Sporočilo spremlja predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in vmesnike do drugih vrst prevoza („predlog“) (2). Komisija je sporočilo in spremljajoči predlog poslala Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov (ENVP), da bi se z njim posvetovala v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 (3). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 16. decembra 2008 sprejela sporočilo o opredelitvi Akcijskega načrta za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v Evropi („sporočilo“) (1). Sporočilo spremlja predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in vmesnike do drugih vrst prevoza („predlog“) (2). Komisija je sporočilo in spremljajoči predlog poslala Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov (ENVP), da bi se z njim posvetovala v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 (3).

| 2. | ENVP je zadovoljen, da je bil zaprošen za mnenje, in priporoča, da se na to posvetovanje sklicuje v uvodnih izjavah predloga na podoben način kot v številnih drugih zakonodajnih besedilih, v zvezi s katerimi je bil zaprošen za mnenje v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

2.

ENVP je zadovoljen, da je bil zaprošen za mnenje, in priporoča, da se na to posvetovanje sklicuje v uvodnih izjavah predloga na podoben način kot v številnih drugih zakonodajnih besedilih, v zvezi s katerimi je bil zaprošen za mnenje v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001.

I.1   Sporočilo Komisije – Akcijski načrt za uvajanje ITS v Evropi

| 3. | „Inteligentni prometni sistemi“ (ITS) so napredne aplikacije, ki uporabljajo informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), ki so vgrajene v različne vrste prevoza za povezave med njimi. V cestnem prometu bodo ITS zagotavljali inovativne storitve na področju vrst prevoza in upravljanja prometa različnim uporabnikom, kot so potniki, uporabniki in upravljavci cestnoprometne infrastrukture ter upravljavci voznih parkov in služb za nujno pomoč. |
| --- | --- |

3.

„Inteligentni prometni sistemi“ (ITS) so napredne aplikacije, ki uporabljajo informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), ki so vgrajene v različne vrste prevoza za povezave med njimi. V cestnem prometu bodo ITS zagotavljali inovativne storitve na področju vrst prevoza in upravljanja prometa različnim uporabnikom, kot so potniki, uporabniki in upravljavci cestnoprometne infrastrukture ter upravljavci voznih parkov in služb za nujno pomoč.

| 4. | Komisija je ob ugotavljanju vse večjega uvajanja ITS v različnih vrstah prevoza (4) v Evropski uniji sprejela akcijski načrt za pospešitev uvajanja in uporabe aplikacij in storitev ITS na področju cestnega prometa. Namen načrta je tudi zagotavljati njihovo povezavo z drugimi vrstami prevoza, kar bo olajšalo izvajanje večmodalnih storitev. Skladno uvajanje ITS v Evropi bo služilo različnim ciljem Skupnosti, vključno z učinkovitostjo, trajnostjo, varnostjo in zanesljivostjo prevoza, v podporo notranjemu trgu EU in kot spodbuda konkurenčnosti. Glede na raznolikost ciljev, ki se uresničujejo v procesu uvajanja ITS, sporočilo opredeljuje šest prednostnih področij za ukrepanje v obdobju 2009–2014. Za izvedbo načrta Komisija predlaga, da se na ravni EU z direktivo določi pravni okvir, v katerem bodo na izbranih prednostnih področjih opredeljeni številni ukrepi. |
| --- | --- |

4.

Komisija je ob ugotavljanju vse večjega uvajanja ITS v različnih vrstah prevoza (4) v Evropski uniji sprejela akcijski načrt za pospešitev uvajanja in uporabe aplikacij in storitev ITS na področju cestnega prometa. Namen načrta je tudi zagotavljati njihovo povezavo z drugimi vrstami prevoza, kar bo olajšalo izvajanje večmodalnih storitev. Skladno uvajanje ITS v Evropi bo služilo različnim ciljem Skupnosti, vključno z učinkovitostjo, trajnostjo, varnostjo in zanesljivostjo prevoza, v podporo notranjemu trgu EU in kot spodbuda konkurenčnosti. Glede na raznolikost ciljev, ki se uresničujejo v procesu uvajanja ITS, sporočilo opredeljuje šest prednostnih področij za ukrepanje v obdobju 2009–2014. Za izvedbo načrta Komisija predlaga, da se na ravni EU z direktivo določi pravni okvir, v katerem bodo na izbranih prednostnih področjih opredeljeni številni ukrepi.

I.2   Predlog direktive o določitvi okvira za uvajanje ITS v cestnem prometu in vmesnike do drugih vrst prevoza

| 5. | Predlog določa okvir za transnacionalno uvajanje aplikacij ITS, katerega namen je olajšati izvajanje usklajenih čezmejnih storitev, zlasti za prometne in potovalne informacije ter upravljanje prometa. Od držav članic zahteva, da sprejmejo več tehničnih ukrepov za olajšanje izmenjave podatkov med uporabniki, javnimi organi, ustreznimi zainteresiranimi stranmi in ponudniki storitev ITS ter da v vozila in cestno infrastrukturo vključijo sisteme ITS, ki so povezani z varnostjo. Tehnične specifikacije za aplikacije in sisteme ITS na štirih prednostnih področjih izmed tistih (5), navedenih v akcijskem načrtu, bodo opredeljene s postopkom komitologije (6), katerega ključni elementi so določeni v prilogi II. Specifični nameni, za katere se bodo na teh področjih uporabljali ITS, pa niso jasni. Poleg tega se uvajanje ITS lahko razširi na veliko več področij kot le na tiste štiri, ki so bila prvotno izbrana za oblikovanje usklajenih tehničnih specifikacij. Čeprav predlog obravnava zlasti uvajanje prihodnjih aplikacij in storitev ITS, bo, kjer je to izvedljivo, vključeval tudi obstoječe ali trenutno razvijajoče se tehnologije na tem področju (kot so eCall, eToll itd.). |
| --- | --- |

5.

Predlog določa okvir za transnacionalno uvajanje aplikacij ITS, katerega namen je olajšati izvajanje usklajenih čezmejnih storitev, zlasti za prometne in potovalne informacije ter upravljanje prometa. Od držav članic zahteva, da sprejmejo več tehničnih ukrepov za olajšanje izmenjave podatkov med uporabniki, javnimi organi, ustreznimi zainteresiranimi stranmi in ponudniki storitev ITS ter da v vozila in cestno infrastrukturo vključijo sisteme ITS, ki so povezani z varnostjo. Tehnične specifikacije za aplikacije in sisteme ITS na štirih prednostnih področjih izmed tistih (5), navedenih v akcijskem načrtu, bodo opredeljene s postopkom komitologije (6), katerega ključni elementi so določeni v prilogi II. Specifični nameni, za katere se bodo na teh področjih uporabljali ITS, pa niso jasni. Poleg tega se uvajanje ITS lahko razširi na veliko več področij kot le na tiste štiri, ki so bila prvotno izbrana za oblikovanje usklajenih tehničnih specifikacij. Čeprav predlog obravnava zlasti uvajanje prihodnjih aplikacij in storitev ITS, bo, kjer je to izvedljivo, vključeval tudi obstoječe ali trenutno razvijajoče se tehnologije na tem področju (kot so eCall, eToll itd.).

| 6. | Predlog je bil poslan v Evropski parlament, ki je sprejel stališče v prvi obravnavi (7)23. aprila 2009. Na zahtevo Sveta za posvetovanje z dne 29. januarja 2009 je Evropski ekonomsko-socialni odbor 13. maja 2009 sprejel mnenje o predlogu (8). |
| --- | --- |

6.

Predlog je bil poslan v Evropski parlament, ki je sprejel stališče v prvi obravnavi (7)23. aprila 2009. Na zahtevo Sveta za posvetovanje z dne 29. januarja 2009 je Evropski ekonomsko-socialni odbor 13. maja 2009 sprejel mnenje o predlogu (8).

I.3   Bistveni elementi mnenja

| 7. | ENVP pozdravlja posvetovanje o predlaganem načrtu uvajanja ITS, ki ga je predstavila Komisija. ENVP se z vprašanji iz akcijskega načrta o ITS ne ukvarja prvič; izdal je že mnenje o predlogu Komisije o lažjem čezmejnem pregonu na področju varnosti v cestnem prometu (9) in prispeval k delu Delovne skupine iz člena 29 v zvezi z delovnim dokumentom o sistemu eCall (10). |
| --- | --- |

7.

ENVP pozdravlja posvetovanje o predlaganem načrtu uvajanja ITS, ki ga je predstavila Komisija. ENVP se z vprašanji iz akcijskega načrta o ITS ne ukvarja prvič; izdal je že mnenje o predlogu Komisije o lažjem čezmejnem pregonu na področju varnosti v cestnem prometu (9) in prispeval k delu Delovne skupine iz člena 29 v zvezi z delovnim dokumentom o sistemu eCall (10).

| 8. | Inteligentni prometni sistemi temeljijo na zbiranju, obdelavi in izmenjavi najrazličnejših podatkov iz javnih in zasebnih virov ter tako predstavljajo podatkovno intenzivno področje. Uvajanje ITS bo v veliki meri oprto na tehnologije geolociranja, kot so tehnologije za satelitsko določanje položaja, in brezkontaktne tehnologije, kot je RFID, ki bodo olajšale izvajanje vrste javnih in/ali komercialnih storitev, vezanih na lokacijo (npr. prometne informacije v realnem času, eFreight, eCall, eToll, rezervacija parkirnih mest itd.). Nekatere informacije, ki bodo obdelane prek ITS, se zbirajo – npr. o prometu, nesrečah in priložnostih – in se ne nanašajo na nobenega posameznika, medtem ko se druge informacije nanašajo na določene ali določljive posameznike in se tako obravnavajo kot osebni podatki v smislu člena 2(a) Direktive 95/46/ES. |
| --- | --- |

8.

Inteligentni prometni sistemi temeljijo na zbiranju, obdelavi in izmenjavi najrazličnejših podatkov iz javnih in zasebnih virov ter tako predstavljajo podatkovno intenzivno področje. Uvajanje ITS bo v veliki meri oprto na tehnologije geolociranja, kot so tehnologije za satelitsko določanje položaja, in brezkontaktne tehnologije, kot je RFID, ki bodo olajšale izvajanje vrste javnih in/ali komercialnih storitev, vezanih na lokacijo (npr. prometne informacije v realnem času, eFreight, eCall, eToll, rezervacija parkirnih mest itd.). Nekatere informacije, ki bodo obdelane prek ITS, se zbirajo – npr. o prometu, nesrečah in priložnostih – in se ne nanašajo na nobenega posameznika, medtem ko se druge informacije nanašajo na določene ali določljive posameznike in se tako obravnavajo kot osebni podatki v smislu člena 2(a) Direktive 95/46/ES.

| 9. | Po mnenju ENVP je bistvenega pomena, da so ukrepi, načrtovani za uvajanje ITS, skladni z obstoječim pravnim okvirom, kakor je naveden v predlogu, zlasti z Direktivo 95/46/ES o varstvu podatkov (11) in Direktivo 2002/58/ES o zasebnosti in elektronskih komunikacijah (12). |
| --- | --- |

9.

Po mnenju ENVP je bistvenega pomena, da so ukrepi, načrtovani za uvajanje ITS, skladni z obstoječim pravnim okvirom, kakor je naveden v predlogu, zlasti z Direktivo 95/46/ES o varstvu podatkov (11) in Direktivo 2002/58/ES o zasebnosti in elektronskih komunikacijah (12).

| 10. | Komisija je odprta vprašanja na področju zasebnosti in varstva podatkov opredelila kot eno glavnih ovir pri spodbujanju ITS. V tem mnenju se ta vprašanja obravnavajo na naslednji način:






  — | v poglavju II bo pravni okvir, ki ga je Komisija predlagala za uvajanje ITS, analiziran z vidika varstva podatkov, |
| --- | --- | --- |

10.

Komisija je odprta vprašanja na področju zasebnosti in varstva podatkov opredelila kot eno glavnih ovir pri spodbujanju ITS. V tem mnenju se ta vprašanja obravnavajo na naslednji način:

—

v poglavju II bo pravni okvir, ki ga je Komisija predlagala za uvajanje ITS, analiziran z vidika varstva podatkov,

| — | v poglavju III bodo izpostavljeni pomisleki glede varstva podatkov, ki se jim je treba dodatno posvetiti za namen ustreznega uvajanja ITS:






  — | v prvi točki mnenja bo poudarjena potreba po spoštovanju zasebnosti pri načrtovanju v razvoju ITS, prav tako pa bodo dodatno orisana pomembna vprašanja, ki jih je treba rešiti pri načrtovanju aplikacij ITS in sistemov obdelave podatkov, |
| --- | --- | --- |

—

v poglavju III bodo izpostavljeni pomisleki glede varstva podatkov, ki se jim je treba dodatno posvetiti za namen ustreznega uvajanja ITS:

—

v prvi točki mnenja bo poudarjena potreba po spoštovanju zasebnosti pri načrtovanju v razvoju ITS, prav tako pa bodo dodatno orisana pomembna vprašanja, ki jih je treba rešiti pri načrtovanju aplikacij ITS in sistemov obdelave podatkov,

| — | v drugi točki bo poudarek na nekaterih pomislekih glede zasebnosti, ki se jim je treba dodatno posvetiti za namen izvajanja storitev ITS. |
| --- | --- |

—

v drugi točki bo poudarek na nekaterih pomislekih glede zasebnosti, ki se jim je treba dodatno posvetiti za namen izvajanja storitev ITS.

II.   ANALIZA PRAVNEGA OKVIRA, PREDLAGANEGA ZA UVAJANJE ITS

| 11. | Komisijin predlog direktive vsebuje dve določbi (uvodno izjavo 9 in člen 6), ki obravnavata zasebnost, varnost in ponovno uporabo podatkov. Člen 6(1) predloga Komisije zahteva, da se delovanje ITS izvaja v skladu s pravili o varstvu podatkov, ki so med drugim določena v Direktivi 95/46/ES in Direktivi 2002/58/ES. V členu 6(2) predloga Komisije so določeni konkretni ukrepi za varstvo podatkov predvsem z varnostnega vidika. V členu 6(2) predloga je navedeno, da „države članice [...] zagotovijo, da so podatki in zapisi ITS zaščiteni pred zlorabo, vključno z nepooblaščenim dostopom, spreminjanjem ali izgubo“. In končno, v členu 6(3) predloga Komisije je določeno, da se „uporablja [...] Direktiva 2003/98/ES“. |
| --- | --- |

11.

Komisijin predlog direktive vsebuje dve določbi (uvodno izjavo 9 in člen 6), ki obravnavata zasebnost, varnost in ponovno uporabo podatkov. Člen 6(1) predloga Komisije zahteva, da se delovanje ITS izvaja v skladu s pravili o varstvu podatkov, ki so med drugim določena v Direktivi 95/46/ES in Direktivi 2002/58/ES. V členu 6(2) predloga Komisije so določeni konkretni ukrepi za varstvo podatkov predvsem z varnostnega vidika. V členu 6(2) predloga je navedeno, da „države članice [...] zagotovijo, da so podatki in zapisi ITS zaščiteni pred zlorabo, vključno z nepooblaščenim dostopom, spreminjanjem ali izgubo“. In končno, v členu 6(3) predloga Komisije je določeno, da se „uporablja [...] Direktiva 2003/98/ES“.

| 12. | Evropski parlament je v prvi obravnavi predlagal spremembe člena 6. Natančneje, v členu 6(1) so dodani trije novi odstavki, ki zadevajo uporabo anonimnih podatkov, kadar je to primerno, obdelavo občutljivih podatkov le ob svobodni privolitvi posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo, in zagotavljanje, da se osebni podatki obdelajo le, „če je obdelava potrebna za izvajanje aplikacij in/ali storitev ITS“. Člen 6(2) spreminja tudi dodana določba, da se podatkov in zapisov ITS „ne sme uporabiti za namene, ki niso navedeni v tej direktivi. “ |
| --- | --- |

12.

Evropski parlament je v prvi obravnavi predlagal spremembe člena 6. Natančneje, v členu 6(1) so dodani trije novi odstavki, ki zadevajo uporabo anonimnih podatkov, kadar je to primerno, obdelavo občutljivih podatkov le ob svobodni privolitvi posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo, in zagotavljanje, da se osebni podatki obdelajo le, „če je obdelava potrebna za izvajanje aplikacij in/ali storitev ITS“. Člen 6(2) spreminja tudi dodana določba, da se podatkov in zapisov ITS „ne sme uporabiti za namene, ki niso navedeni v tej direktivi. “

| 13. | ENVP pozdravlja dejstvo, da je bilo pri pripravi osnutka predloga upoštevano tudi varstvo podatkov in da je predlog predstavljen kot splošni pogoj za ustrezno uvajanje ITS v Evropi. ENVP priznava potrebo po skladni harmonizaciji podatkovnih procesov na ravni EU, s katero bi zagotovili učinkovitost aplikacij in storitev ITS po Evropi. |
| --- | --- |

13.

ENVP pozdravlja dejstvo, da je bilo pri pripravi osnutka predloga upoštevano tudi varstvo podatkov in da je predlog predstavljen kot splošni pogoj za ustrezno uvajanje ITS v Evropi. ENVP priznava potrebo po skladni harmonizaciji podatkovnih procesov na ravni EU, s katero bi zagotovili učinkovitost aplikacij in storitev ITS po Evropi.

| 14. | Vendar pa ENVP ugotavlja, da je predlagani pravni okvir preveč obširen in splošen, da bi ustrezno obravnaval pomisleke glede zasebnosti in varstva podatkov, ki jih odpira uvajanje ITS v državah članicah. Ni jasno, kdaj bo izvajanje storitev ITS privedlo do zbiranja in obdelave osebnih podatkov, kakšni so specifični nameni, zaradi katerih prihaja do obdelave podatkov, pa tudi ne, kakšna je pravna podlaga, ki takšno obdelavo upravičuje. Poleg tega uporaba lokacijskih tehnologij za namen uvajanja ITS povečuje tveganje razvoja storitev, ki so moteče z vidika zasebnosti, če vključujejo zbiranje in izmenjavo osebnih podatkov. Poleg tega iz predloga niso jasno razvidne vloge in odgovornosti različnih operaterjev, ki posredujejo v verigi uvajanja ITS, zaradi česar je težko ugotoviti, kateri operaterji bodo upravljavci podatkov in torej odgovorni (13) za izpolnjevanje obveznosti glede varstva podatkov. Če vsa ta vprašanja ne bodo pojasnjena z zakonom, se bodo upravljavci ITS znašli pred velikimi težavami, saj bodo na koncu prav oni odgovorni za izvajanje ukrepov iz predlagane direktive. |
| --- | --- |

14.

Vendar pa ENVP ugotavlja, da je predlagani pravni okvir preveč obširen in splošen, da bi ustrezno obravnaval pomisleke glede zasebnosti in varstva podatkov, ki jih odpira uvajanje ITS v državah članicah. Ni jasno, kdaj bo izvajanje storitev ITS privedlo do zbiranja in obdelave osebnih podatkov, kakšni so specifični nameni, zaradi katerih prihaja do obdelave podatkov, pa tudi ne, kakšna je pravna podlaga, ki takšno obdelavo upravičuje. Poleg tega uporaba lokacijskih tehnologij za namen uvajanja ITS povečuje tveganje razvoja storitev, ki so moteče z vidika zasebnosti, če vključujejo zbiranje in izmenjavo osebnih podatkov. Poleg tega iz predloga niso jasno razvidne vloge in odgovornosti različnih operaterjev, ki posredujejo v verigi uvajanja ITS, zaradi česar je težko ugotoviti, kateri operaterji bodo upravljavci podatkov in torej odgovorni (13) za izpolnjevanje obveznosti glede varstva podatkov. Če vsa ta vprašanja ne bodo pojasnjena z zakonom, se bodo upravljavci ITS znašli pred velikimi težavami, saj bodo na koncu prav oni odgovorni za izvajanje ukrepov iz predlagane direktive.

| 15. | Zato obstaja tveganje, da bo predlagani pravni okvir s svojo nejasnostjo privedel do različnih načinov izvajanja ITS v Evropi in da ne bo zmanjšal razlik med državami članicami, temveč da bo zaradi različnih ravni varstva podatkov v Evropi povzročil precejšnjo negotovost, drobljenje in nedoslednosti. To bi lahko privedlo tudi do neizpolnjevanja bistvenih zaščitnih ukrepov za varstvo podatkov. ENVP izpostavlja potrebo po nadaljnjem usklajevanju pri teh vprašanjih na ravni EU. ENVP bo predlagal spremembe predlaganega pravnega okvira z vidika varstva podatkov. Močno priporoča, da Parlament in Svet v predlog vneseta predlagane spremembe, pa tudi, kjer je to izvedljivo, dodatne določbe za razjasnitev odprtih vprašanj (kot so opredelitev in odgovornosti akterjev ITS, oblikovanje usklajenih pogodb za zagotavljanje storitev ITS itd.). Poleg tega poudarja, da bodo tudi države članice odgovorne za izvajanje direktive na ustrezen način, tako da lahko operaterji razvijajo sisteme in storitve, ki ponujajo ustrezno raven varstva podatkov po Evropi. |
| --- | --- |

15.

Zato obstaja tveganje, da bo predlagani pravni okvir s svojo nejasnostjo privedel do različnih načinov izvajanja ITS v Evropi in da ne bo zmanjšal razlik med državami članicami, temveč da bo zaradi različnih ravni varstva podatkov v Evropi povzročil precejšnjo negotovost, drobljenje in nedoslednosti. To bi lahko privedlo tudi do neizpolnjevanja bistvenih zaščitnih ukrepov za varstvo podatkov. ENVP izpostavlja potrebo po nadaljnjem usklajevanju pri teh vprašanjih na ravni EU. ENVP bo predlagal spremembe predlaganega pravnega okvira z vidika varstva podatkov. Močno priporoča, da Parlament in Svet v predlog vneseta predlagane spremembe, pa tudi, kjer je to izvedljivo, dodatne določbe za razjasnitev odprtih vprašanj (kot so opredelitev in odgovornosti akterjev ITS, oblikovanje usklajenih pogodb za zagotavljanje storitev ITS itd.). Poleg tega poudarja, da bodo tudi države članice odgovorne za izvajanje direktive na ustrezen način, tako da lahko operaterji razvijajo sisteme in storitve, ki ponujajo ustrezno raven varstva podatkov po Evropi.

II.1   Dejavnosti v zvezi z obdelavo podatkov morajo biti oprte na ustrezno pravno podlago

| 16. | Ni jasno, kdaj se bo obdelava osebnih podatkov začela, potem ko je oprema ITS vgrajena v vozilo, in na kakšni pravni podlagi bo izvedena obdelava. Operaterji se lahko pri obdelavi podatkov opirajo na različne pravne podlage, med drugim na nedvoumno privolitev uporabnikov, pogodbo ali zakonsko obveznost, ki jo bo izpolnil upravljavec podatkov. Uskladiti je treba pravno podlago, na kateri se bo izvajala obdelava podatkov prek ITS, da bi tako zagotovili, da sistemi delujejo po celi Evropi in da uporabniki ne trpijo zaradi različnih načinov obdelave v posameznih državah EU. |
| --- | --- |

16.

Ni jasno, kdaj se bo obdelava osebnih podatkov začela, potem ko je oprema ITS vgrajena v vozilo, in na kakšni pravni podlagi bo izvedena obdelava. Operaterji se lahko pri obdelavi podatkov opirajo na različne pravne podlage, med drugim na nedvoumno privolitev uporabnikov, pogodbo ali zakonsko obveznost, ki jo bo izpolnil upravljavec podatkov. Uskladiti je treba pravno podlago, na kateri se bo izvajala obdelava podatkov prek ITS, da bi tako zagotovili, da sistemi delujejo po celi Evropi in da uporabniki ne trpijo zaradi različnih načinov obdelave v posameznih državah EU.

| 17. | V številnih primerih bodo sistemi ITS avtomatično vgrajeni v vozila. To še zlasti velja za sisteme ITS, ki omogočajo večjo varnost in ki morajo biti vgrajeni v vozila v skladu s predlogom. Vendar pa predlog ne opredeljuje, kaj „sistemi ITS, ki omogočajo večjo varnost“ sploh so, zato je treba dodatno pojasniti, katere so specifične aplikacije in sistemi ITS, ki morajo biti vgrajeni v vozila. Poleg tega je treba pojasniti, ali bosta aktiviranje in uporaba naprave za uporabnike izvedena prostovoljno ali obvezno. Odločitev za obvezno izvedbo obdelave podatkov se lahko sprejme le za posebne namene ob upoštevanju prepričljivih razlogov (npr. sledenje blaga za upravljanje tovora) in z ustreznimi zaščitnimi ukrepi, kar zadeva obdelavo podatkov, ki se nanašajo na posameznike. Če je uporaba ITS prostovoljna, je treba z izvedbo ustreznih zaščitnih ukrepov preprečiti, da se zaradi samega obstoja sistema v vozilu ne bi štelo, da so uporabniki molče privolili v njegovo uporabo. |
| --- | --- |

17.

V številnih primerih bodo sistemi ITS avtomatično vgrajeni v vozila. To še zlasti velja za sisteme ITS, ki omogočajo večjo varnost in ki morajo biti vgrajeni v vozila v skladu s predlogom. Vendar pa predlog ne opredeljuje, kaj „sistemi ITS, ki omogočajo večjo varnost“ sploh so, zato je treba dodatno pojasniti, katere so specifične aplikacije in sistemi ITS, ki morajo biti vgrajeni v vozila. Poleg tega je treba pojasniti, ali bosta aktiviranje in uporaba naprave za uporabnike izvedena prostovoljno ali obvezno. Odločitev za obvezno izvedbo obdelave podatkov se lahko sprejme le za posebne namene ob upoštevanju prepričljivih razlogov (npr. sledenje blaga za upravljanje tovora) in z ustreznimi zaščitnimi ukrepi, kar zadeva obdelavo podatkov, ki se nanašajo na posameznike. Če je uporaba ITS prostovoljna, je treba z izvedbo ustreznih zaščitnih ukrepov preprečiti, da se zaradi samega obstoja sistema v vozilu ne bi štelo, da so uporabniki molče privolili v njegovo uporabo.

| 18. | ENVP meni, da je ustreznejše prostovoljno zagotavljanje storitev ITS. To pomeni, da morajo imeti uporabniki možnost, da svobodno privolijo v uporabo sistema in posebne namene njegove uporabe. Kadar zagotovljena storitev temelji na podatkih o lokaciji, je treba uporabniku dati na voljo ustrezne informacije (v skladu zlasti s členom 9 Direktive 2002/58/ES) in mu omogočiti, da umakne svojo privolitev. To v praksi zahteva uvedbo enostavnega deaktiviranja naprave in/ali funkcije brez tehničnih ali finančnih obveznosti za uporabnika (14), kadar se ta ne strinja več z uporabo sistema in/ali posamezne funkcije. Izvajati bi bilo treba dodatne varnostne ukrepe, da uporabniki v primeru zavrnitve uporabe storitve ne bi bili diskriminirani. |
| --- | --- |

18.

ENVP meni, da je ustreznejše prostovoljno zagotavljanje storitev ITS. To pomeni, da morajo imeti uporabniki možnost, da svobodno privolijo v uporabo sistema in posebne namene njegove uporabe. Kadar zagotovljena storitev temelji na podatkih o lokaciji, je treba uporabniku dati na voljo ustrezne informacije (v skladu zlasti s členom 9 Direktive 2002/58/ES) in mu omogočiti, da umakne svojo privolitev. To v praksi zahteva uvedbo enostavnega deaktiviranja naprave in/ali funkcije brez tehničnih ali finančnih obveznosti za uporabnika (14), kadar se ta ne strinja več z uporabo sistema in/ali posamezne funkcije. Izvajati bi bilo treba dodatne varnostne ukrepe, da uporabniki v primeru zavrnitve uporabe storitve ne bi bili diskriminirani.

| 19. | Kadar so nekatere dejavnosti v zvezi z obdelavo obvezne, za druge pa je potrebna privolitev uporabnika, je treba zagotoviti preglednost različnih opravljenih postopkov za obdelavo podatkov, in sicer z zagotavljanjem ustreznih informacij uporabnikom o obvezni ali prostovoljni naravi posamezne obdelave in njenem obsegu. Poleg tega bo treba izvajati ustrezne zaščitne ukrepe za zagotovitev varnosti, da bi preprečili zbiranje in obdelavo podatkov zunaj zakonsko določenega obsega in/ali obsega, določenega s prostovoljno privolitvijo. |
| --- | --- |

19.

Kadar so nekatere dejavnosti v zvezi z obdelavo obvezne, za druge pa je potrebna privolitev uporabnika, je treba zagotoviti preglednost različnih opravljenih postopkov za obdelavo podatkov, in sicer z zagotavljanjem ustreznih informacij uporabnikom o obvezni ali prostovoljni naravi posamezne obdelave in njenem obsegu. Poleg tega bo treba izvajati ustrezne zaščitne ukrepe za zagotovitev varnosti, da bi preprečili zbiranje in obdelavo podatkov zunaj zakonsko določenega obsega in/ali obsega, določenega s prostovoljno privolitvijo.

| 20. | ENVP ob upoštevanju transnacionalnega učinka storitev ITS priporoča tudi oblikovanje vseevropskih standardnih pogodb, s katerimi bi zagotovili, da se pri storitvah ITS izvajajo enaki zaščitni ukrepi za varstvo podatkov po vsej Evropi ter da so informacije za uporabnike glede uporabljenih posebnih funkcij, učinka uporabe posebnih tehnologij za varstvo njihovih podatkov in uveljavljanja njihovih pravic dovolj jasne. Ponudniki storitev morajo pri dodajanju novih funkcij poskrbeti za jasne in konkretne informacije za uporabnike glede teh dodatnih funkcij ter pridobiti ustrezno privolitev za njihovo uporabo. |
| --- | --- |

20.

ENVP ob upoštevanju transnacionalnega učinka storitev ITS priporoča tudi oblikovanje vseevropskih standardnih pogodb, s katerimi bi zagotovili, da se pri storitvah ITS izvajajo enaki zaščitni ukrepi za varstvo podatkov po vsej Evropi ter da so informacije za uporabnike glede uporabljenih posebnih funkcij, učinka uporabe posebnih tehnologij za varstvo njihovih podatkov in uveljavljanja njihovih pravic dovolj jasne. Ponudniki storitev morajo pri dodajanju novih funkcij poskrbeti za jasne in konkretne informacije za uporabnike glede teh dodatnih funkcij ter pridobiti ustrezno privolitev za njihovo uporabo.

II.2   Namene in načine obdelave podatkov je treba podrobneje opredeliti

| 21. | ENVP opozarja, da predlog ne opredeljuje dovolj podrobno posebnih storitev in namenov možne uporabe aplikacij ITS, ki ostajajo nedorečeni. To sicer omogoča prilagodljivost v praksi, vendar pomeni, da utegnejo odprta vprašanja na področju zasebnosti in varstva podatkov, ki jih je Komisija opredelila za eno glavnih ovir pri spodbujanju ITS (glej točko 10), ostati nerešena in ovirati uravnoteženo izvajanje predlaganih ukrepov. |
| --- | --- |

21.

ENVP opozarja, da predlog ne opredeljuje dovolj podrobno posebnih storitev in namenov možne uporabe aplikacij ITS, ki ostajajo nedorečeni. To sicer omogoča prilagodljivost v praksi, vendar pomeni, da utegnejo odprta vprašanja na področju zasebnosti in varstva podatkov, ki jih je Komisija opredelila za eno glavnih ovir pri spodbujanju ITS (glej točko 10), ostati nerešena in ovirati uravnoteženo izvajanje predlaganih ukrepov.

| 22. | ENVP poudarja, da je zelo pomembno, da se postopki obdelave pri zagotavljanju posebnih storitev ITS ne izvedejo zgolj v skladu z ustrezno pravno podlago, pač pa tudi za posebne, izrecne in legitimne namene, ter da je predvidena obdelava potrebna in sorazmerna s temi nameni (člen 6 Direktive 95/46/ES). Razmisliti bi bilo torej treba o dodatni zakonodaji na ravni EU glede posebnih uporab ITS, da bi zagotovili usklajen in ustrezen pravni okvir za izvedbo dejavnosti v zvezi z obdelavo ter preprečili različno uvajanje storitev ITS v posameznih državah članicah. |
| --- | --- |

22.

ENVP poudarja, da je zelo pomembno, da se postopki obdelave pri zagotavljanju posebnih storitev ITS ne izvedejo zgolj v skladu z ustrezno pravno podlago, pač pa tudi za posebne, izrecne in legitimne namene, ter da je predvidena obdelava potrebna in sorazmerna s temi nameni (člen 6 Direktive 95/46/ES). Razmisliti bi bilo torej treba o dodatni zakonodaji na ravni EU glede posebnih uporab ITS, da bi zagotovili usklajen in ustrezen pravni okvir za izvedbo dejavnosti v zvezi z obdelavo ter preprečili različno uvajanje storitev ITS v posameznih državah članicah.

| 23. | V predlaganem okviru načini obdelave podatkov in izmenjave podatkov za uporabo ITS še niso opredeljeni. Mnogi tehnični parametri, izbor katerih bo različno vplival na zasebnost in varstvo podatkov, bodo določeni pozneje v okviru postopka komitologije. Ob upoštevanju, da sta zasebnost in varstvo podatkov kot temeljni pravici še posebej zaščiteni s členom 8 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter členoma 7 in 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, bi se lahko zastavilo vprašanje, ali je primerno, da se postopki obdelave podatkov opredelijo s postopkom komitologije, in do kakšne mere. |
| --- | --- |

23.

V predlaganem okviru načini obdelave podatkov in izmenjave podatkov za uporabo ITS še niso opredeljeni. Mnogi tehnični parametri, izbor katerih bo različno vplival na zasebnost in varstvo podatkov, bodo določeni pozneje v okviru postopka komitologije. Ob upoštevanju, da sta zasebnost in varstvo podatkov kot temeljni pravici še posebej zaščiteni s členom 8 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter členoma 7 in 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, bi se lahko zastavilo vprašanje, ali je primerno, da se postopki obdelave podatkov opredelijo s postopkom komitologije, in do kakšne mere.

| 24. | V demokratični družbi je treba odločitve o bistvenih načelih in načinih, ki vplivajo na temeljne pravice, sprejemati s celotnim zakonodajnim postopkom, v katerega so vključeni tudi ustrezni pregledi in protiuteži. V tem konkretnem primeru bi morala odločitve o vprašanjih, ki bistveno vplivajo na zasebnost in varstvo osebnih podatkov, kot so nameni in načini izvajanja obveznih dejavnosti v zvezi z obdelavo podatkov ter opredelitev načinov uvajanja ITS na novih področjih, sprejemati Evropski parlament in Svet, ne pa komitologija. |
| --- | --- |

24.

V demokratični družbi je treba odločitve o bistvenih načelih in načinih, ki vplivajo na temeljne pravice, sprejemati s celotnim zakonodajnim postopkom, v katerega so vključeni tudi ustrezni pregledi in protiuteži. V tem konkretnem primeru bi morala odločitve o vprašanjih, ki bistveno vplivajo na zasebnost in varstvo osebnih podatkov, kot so nameni in načini izvajanja obveznih dejavnosti v zvezi z obdelavo podatkov ter opredelitev načinov uvajanja ITS na novih področjih, sprejemati Evropski parlament in Svet, ne pa komitologija.

| 25. | ENVP glede na navedeno močno priporoča, da Delovna skupina iz člena 29 in ENVP po potrebi sodelujeta pri delu odbora iz člena 8 predloga in pri prihodnjih sprejetih ukrepih za uvajanje ITS, in sicer v okviru dovolj zgodnjih posvetovanj še pred oblikovanjem zadevnih ukrepov. |
| --- | --- |

25.

ENVP glede na navedeno močno priporoča, da Delovna skupina iz člena 29 in ENVP po potrebi sodelujeta pri delu odbora iz člena 8 predloga in pri prihodnjih sprejetih ukrepih za uvajanje ITS, in sicer v okviru dovolj zgodnjih posvetovanj še pred oblikovanjem zadevnih ukrepov.

| 26. | ENVP se je tudi seznanil s spremembami, ki jih je v povezavi s členom 6 predloga sprejel Evropski parlament; v zvezi s spremembo glede spodbujanja uporabe anonimnih podatkov, kadar je to primerno, opozarja, da je načeloma sicer pozitivna, vendar ne rešuje vseh pomislekov glede varstva podatkov, saj se veliko podatkov, ki se zbirajo in izmenjujejo prek ITS, lahko obravnava kot osebne podatke. Da bi se osebni podatki lahko obdelovali anonimno, bi moralo biti vsem osebam v vseh fazah obdelave – ob upoštevanju vseh sredstev, ki bi jih najverjetneje uporabila upravljavec ali katera druga oseba – onemogočeno, da bi podatke povezali s podatki o določenem posamezniku. V nasprotnem primeru so tovrstni podatki opredeljeni kot osebni podatki v smislu člena 2(a) Direktive 95/46/ES (15). ENVP poleg tega na podlagi sprememb, ki jih je predlagal Evropski parlament, priporoča, da se člen 6 predloga spremeni, kakor sledi:






  — | Potrebo po obdelavi osebnih podatkov z ITS bi bilo treba oceniti ob upoštevanju legitimnih in določenih namenov, za katere se obdelujejo podatki (v skladu s členoma 6 in 7 Direktive 95/46/ES). Izvajanje aplikacij ITS (16) samo po sebi ne more biti zakonit namen, ki upravičuje obdelavo podatkov, saj je aplikacija le sredstvo za zbiranje in izmenjavo podatkov, njena uporaba pa bi morala biti usmerjena v konkretne namene. |
| --- | --- | --- |

26.

ENVP se je tudi seznanil s spremembami, ki jih je v povezavi s členom 6 predloga sprejel Evropski parlament; v zvezi s spremembo glede spodbujanja uporabe anonimnih podatkov, kadar je to primerno, opozarja, da je načeloma sicer pozitivna, vendar ne rešuje vseh pomislekov glede varstva podatkov, saj se veliko podatkov, ki se zbirajo in izmenjujejo prek ITS, lahko obravnava kot osebne podatke. Da bi se osebni podatki lahko obdelovali anonimno, bi moralo biti vsem osebam v vseh fazah obdelave – ob upoštevanju vseh sredstev, ki bi jih najverjetneje uporabila upravljavec ali katera druga oseba – onemogočeno, da bi podatke povezali s podatki o določenem posamezniku. V nasprotnem primeru so tovrstni podatki opredeljeni kot osebni podatki v smislu člena 2(a) Direktive 95/46/ES (15). ENVP poleg tega na podlagi sprememb, ki jih je predlagal Evropski parlament, priporoča, da se člen 6 predloga spremeni, kakor sledi:

—

Potrebo po obdelavi osebnih podatkov z ITS bi bilo treba oceniti ob upoštevanju legitimnih in določenih namenov, za katere se obdelujejo podatki (v skladu s členoma 6 in 7 Direktive 95/46/ES). Izvajanje aplikacij ITS (16) samo po sebi ne more biti zakonit namen, ki upravičuje obdelavo podatkov, saj je aplikacija le sredstvo za zbiranje in izmenjavo podatkov, njena uporaba pa bi morala biti usmerjena v konkretne namene.

| — | Sprememba (17) glede prepovedi uporabe podatkov in zapisov ITS „za namene, ki niso navedeni v tej direktivi“, ne določa ustreznih zagotovil, zlasti zato, ker določeni nameni in storitve, za katere se bodo uporabljali ITS, v direktivi niso jasno in dovolj podrobno navedeni. Glede na to, da se bodo z ITS izvajale različne dejavnosti v zvezi z obdelavo podatkov za najrazličnejše namene, bi bilo treba zagotoviti, da se podatki, zbrani pri obdelavi za določen namen, ne uporabijo za druge namene, ki so nezdružljivi (kot je določeno v členu 6(1)(b) Direktive 95/46/ES). ENVP zato priporoča, da bi bilo treba člen 6(2) nadalje spremeniti, da bi zagotovili, da se podatki in zapisi ITS ne uporabijo „za namene, ki niso nameni, za katere so bili zbrani, na način, ki je nezdružljiv s temi nameni“. |
| --- | --- |

—

Sprememba (17) glede prepovedi uporabe podatkov in zapisov ITS „za namene, ki niso navedeni v tej direktivi“, ne določa ustreznih zagotovil, zlasti zato, ker določeni nameni in storitve, za katere se bodo uporabljali ITS, v direktivi niso jasno in dovolj podrobno navedeni. Glede na to, da se bodo z ITS izvajale različne dejavnosti v zvezi z obdelavo podatkov za najrazličnejše namene, bi bilo treba zagotoviti, da se podatki, zbrani pri obdelavi za določen namen, ne uporabijo za druge namene, ki so nezdružljivi (kot je določeno v členu 6(1)(b) Direktive 95/46/ES). ENVP zato priporoča, da bi bilo treba člen 6(2) nadalje spremeniti, da bi zagotovili, da se podatki in zapisi ITS ne uporabijo „za namene, ki niso nameni, za katere so bili zbrani, na način, ki je nezdružljiv s temi nameni“.

III.   VARSTVO PODATKOV PRI INTELIGENTNIH PROMETNIH SISTEMIH

| 27. | Zelo pomembno je, da se jasno opredelijo vloge posameznih akterjev, ki sodelujejo pri ITS, da bi določili osebe, odgovorne za zagotavljanje pravilnega delovanja sistemov z vidika varstva podatkov. Zato bi bilo treba nadalje pojasniti, kdo bo odgovoren za izvajanje aplikacij in sistemov, katerih načrti bodo podrobneje določeni s postopkom komitologije, ter kdo od vrste akterjev bo odgovoren za to, da bo obdelava podatkov skladna z zakonodajo o varstvu podatkov (t. i. upravljavci podatkov). ENVP v nadaljnjem besedilu opozarja na nekatere pomisleke v zvezi z zasebnostjo in varstvom podatkov, ki bi jih bilo treba pri načrtovanju strukture aplikacij in sistemov obravnavati v postopku komitologije. Poleg tega navaja nekaj vprašanj varstva podatkov, ki jih morajo zakonodajalec in upravljavci podatkov obravnavati v zvezi z zagotavljanjem storitev ITS. |
| --- | --- |

27.

Zelo pomembno je, da se jasno opredelijo vloge posameznih akterjev, ki sodelujejo pri ITS, da bi določili osebe, odgovorne za zagotavljanje pravilnega delovanja sistemov z vidika varstva podatkov. Zato bi bilo treba nadalje pojasniti, kdo bo odgovoren za izvajanje aplikacij in sistemov, katerih načrti bodo podrobneje določeni s postopkom komitologije, ter kdo od vrste akterjev bo odgovoren za to, da bo obdelava podatkov skladna z zakonodajo o varstvu podatkov (t. i. upravljavci podatkov). ENVP v nadaljnjem besedilu opozarja na nekatere pomisleke v zvezi z zasebnostjo in varstvom podatkov, ki bi jih bilo treba pri načrtovanju strukture aplikacij in sistemov obravnavati v postopku komitologije. Poleg tega navaja nekaj vprašanj varstva podatkov, ki jih morajo zakonodajalec in upravljavci podatkov obravnavati v zvezi z zagotavljanjem storitev ITS.

III.1   Spoštovanje zasebnosti pri načrtovanju

| 28. | Spoštovanje načel varstva podatkov iz Direktive 95/46/ES je temeljni pogoj za uspešno uvajanje ITS v Skupnosti. Ta načela vplivajo na načrtovanje strukture sistemov in aplikacij. ENVP priporoča, da se pristop spoštovanja zasebnosti pri načrtovanju sprejme že v zgodnji fazi načrtovanja ITS, da bi tako lahko opredelili strukturo, delovanje in upravljanje aplikacij in sistemov. Ta pristop je zlasti poudarjen v Direktivi 1999/5/ES (18) glede načrtovanja radijske in telekomunikacijske terminalske opreme. |
| --- | --- |

28.

Spoštovanje načel varstva podatkov iz Direktive 95/46/ES je temeljni pogoj za uspešno uvajanje ITS v Skupnosti. Ta načela vplivajo na načrtovanje strukture sistemov in aplikacij. ENVP priporoča, da se pristop spoštovanja zasebnosti pri načrtovanju sprejme že v zgodnji fazi načrtovanja ITS, da bi tako lahko opredelili strukturo, delovanje in upravljanje aplikacij in sistemov. Ta pristop je zlasti poudarjen v Direktivi 1999/5/ES (18) glede načrtovanja radijske in telekomunikacijske terminalske opreme.

| 29. | Načrte aplikacij in sistemov ITS bodo v več fazah pripravili različni akterji, ki bi pri tem vsi morali upoštevati zasebnost in varstvo podatkov. Komisija in odbor za ITS bosta nosila specifično začetno odgovornost pri določitvi ukrepov, pobud za standardizacijo, postopkov in dobrih praks za spodbujanje spoštovanja zasebnosti pri načrtovanju, in sicer v postopku komitologije. |
| --- | --- |

29.

Načrte aplikacij in sistemov ITS bodo v več fazah pripravili različni akterji, ki bi pri tem vsi morali upoštevati zasebnost in varstvo podatkov. Komisija in odbor za ITS bosta nosila specifično začetno odgovornost pri določitvi ukrepov, pobud za standardizacijo, postopkov in dobrih praks za spodbujanje spoštovanja zasebnosti pri načrtovanju, in sicer v postopku komitologije.

| 30. | Spoštovanje zasebnosti pri načrtovanju bi bilo treba spodbujati v vseh fazah najrazličnejših postopkov:






  — | Načelo zasebnosti bi bilo treba na organizacijski ravni upoštevati pri določitvi potrebnih postopkov za izmenjavo podatkov med vsemi zadevnimi točkami za izmenjavo, kar bi lahko neposredno vplivalo na vrsto izmenjave in vrsto izmenjanih podatkov. |
| --- | --- | --- |

30.

Spoštovanje zasebnosti pri načrtovanju bi bilo treba spodbujati v vseh fazah najrazličnejših postopkov:

—

Načelo zasebnosti bi bilo treba na organizacijski ravni upoštevati pri določitvi potrebnih postopkov za izmenjavo podatkov med vsemi zadevnimi točkami za izmenjavo, kar bi lahko neposredno vplivalo na vrsto izmenjave in vrsto izmenjanih podatkov.

| — | Zahteve na področju zasebnosti in varnosti bi bilo treba vnesti v standarde, dobre prakse, tehnične specifikacije in sisteme. |
| --- | --- |

—

Zahteve na področju zasebnosti in varnosti bi bilo treba vnesti v standarde, dobre prakse, tehnične specifikacije in sisteme.

| — | ENVP na tehnični ravni priporoča razvoj (na primer s postopkom komitologije) najboljših razpoložljivih tehnologij (19) (NRT) za zasebnost, varstvo podatkov in varnost v specifičnih sektorjih in/ali za posebne namene, v katerih bi bili določeni različni varnostni parametri, ki jih je treba izvajati v celotnem življenjskem ciklu sistema, da bi zagotovili skladnost z regulativnim okvirom EU. |
| --- | --- |

—

ENVP na tehnični ravni priporoča razvoj (na primer s postopkom komitologije) najboljših razpoložljivih tehnologij (19) (NRT) za zasebnost, varstvo podatkov in varnost v specifičnih sektorjih in/ali za posebne namene, v katerih bi bili določeni različni varnostni parametri, ki jih je treba izvajati v celotnem življenjskem ciklu sistema, da bi zagotovili skladnost z regulativnim okvirom EU.

| 31. | ENVP opozarja na nekatera vprašanja, ki jih je treba pri načrtovanju aplikacij in strukture sistemov, navedenih v nadaljnjem besedilu, še zlasti obravnavati. Nanašajo se na zbrane podatke, medobratovalnost sistemov in varnost podatkov. |
| --- | --- |

31.

ENVP opozarja na nekatera vprašanja, ki jih je treba pri načrtovanju aplikacij in strukture sistemov, navedenih v nadaljnjem besedilu, še zlasti obravnavati. Nanašajo se na zbrane podatke, medobratovalnost sistemov in varnost podatkov.

III.1(a)   Zmanjšanje količine podatkov in anonimnost

| 32. | V skladu s členom 6(1)(c) Direktive 95/46/ES se lahko zbirajo in obdelujejo le osebni podatki, ki so potrebni in pomembni za posebne namene. |
| --- | --- |

32.

V skladu s členom 6(1)(c) Direktive 95/46/ES se lahko zbirajo in obdelujejo le osebni podatki, ki so potrebni in pomembni za posebne namene.

| 33. | ENVP poudarja, da je treba informacije in podatke, ki bodo obdelani z ITS, ustrezno razvrstiti še pred načrtovanjem aplikacij in sistemov, da bi tako preprečili množično in neustrezno zbiranje osebnih podatkov. Pri tem je treba upoštevati:






  — | vir podatkov (javni vir, ponudnik telekomunikacijskih storitev, ponudnik storitev ITS, drugi upravljavci, vozilo, uporabnik vozila ali druge osebe, na katere se podatki nanašajo), |
| --- | --- | --- |

33.

ENVP poudarja, da je treba informacije in podatke, ki bodo obdelani z ITS, ustrezno razvrstiti še pred načrtovanjem aplikacij in sistemov, da bi tako preprečili množično in neustrezno zbiranje osebnih podatkov. Pri tem je treba upoštevati:

—

vir podatkov (javni vir, ponudnik telekomunikacijskih storitev, ponudnik storitev ITS, drugi upravljavci, vozilo, uporabnik vozila ali druge osebe, na katere se podatki nanašajo),

| — | vrsto podatkov (npr. zbrani, anonimni, osebni ali občutljivi podatki), |
| --- | --- |

—

vrsto podatkov (npr. zbrani, anonimni, osebni ali občutljivi podatki),

| — | namen(-e) predvidene uporabe podatkov. |
| --- | --- |

—

namen(-e) predvidene uporabe podatkov.

| — | V zvezi s sistemi sodelovanja bi bilo treba jasno določiti, kateri podatki se pošljejo v vozilo/pridobijo iz vozila, izmenjajo z drugim vozilom in/ali infrastrukturo ter pošljejo od ene infrastrukture do druge infrastrukture ter za katere namene. |
| --- | --- |

—

V zvezi s sistemi sodelovanja bi bilo treba jasno določiti, kateri podatki se pošljejo v vozilo/pridobijo iz vozila, izmenjajo z drugim vozilom in/ali infrastrukturo ter pošljejo od ene infrastrukture do druge infrastrukture ter za katere namene.

| 34. | Posamezne funkcije bi bilo treba podrobno preučiti glede na določene namene, da bi ocenili potrebo po zbiranju osebnih podatkov. ENVP poudarja, da je treba doseči ustrezno ravnovesje med temeljnimi pravicami oseb, na katere se podatki nanašajo, in interesi različnih sodelujočih akterjev, to pa pomeni, da se obdela kar najmanj osebnih podatkov. Strukturo aplikacij in sistemov bi bilo treba v največji možni meri načrtovati tako, da se zbirajo le osebni podatki, ki so resnično potrebni za doseganje namenov. |
| --- | --- |

34.

Posamezne funkcije bi bilo treba podrobno preučiti glede na določene namene, da bi ocenili potrebo po zbiranju osebnih podatkov. ENVP poudarja, da je treba doseči ustrezno ravnovesje med temeljnimi pravicami oseb, na katere se podatki nanašajo, in interesi različnih sodelujočih akterjev, to pa pomeni, da se obdela kar najmanj osebnih podatkov. Strukturo aplikacij in sistemov bi bilo treba v največji možni meri načrtovati tako, da se zbirajo le osebni podatki, ki so resnično potrebni za doseganje namenov.

| 35. | Če osebni podatki niso potrebni ali so potrebni le v začetni fazi obdelave, ne bi smeli biti zbrani ali pa bi morali biti čim prej spremenjeni v anonimne podatke. Zato je še zlasti pomembno, da se ne oceni le potreba po zbiranju podatkov, pač pa tudi njihova hramba v različnih sistemih. Za vse akterje v verigi storitev bi bilo treba določiti posebne časovne omejitve za hrambo osebnih podatkov, ki bi se razlikovale glede na vrsto podatkov in namen, za katerega so se zbirali (20). Ko njihova hramba ne bi bila več potrebna za doseganje namenov, za katere so bili zbrani ali nadalje obdelani, bi jih bilo treba spremeniti v anonimne podatke, t. j. spremeniti tako, da se ne bi več nanašali na določene ali določljive posameznike. |
| --- | --- |

35.

Če osebni podatki niso potrebni ali so potrebni le v začetni fazi obdelave, ne bi smeli biti zbrani ali pa bi morali biti čim prej spremenjeni v anonimne podatke. Zato je še zlasti pomembno, da se ne oceni le potreba po zbiranju podatkov, pač pa tudi njihova hramba v različnih sistemih. Za vse akterje v verigi storitev bi bilo treba določiti posebne časovne omejitve za hrambo osebnih podatkov, ki bi se razlikovale glede na vrsto podatkov in namen, za katerega so se zbirali (20). Ko njihova hramba ne bi bila več potrebna za doseganje namenov, za katere so bili zbrani ali nadalje obdelani, bi jih bilo treba spremeniti v anonimne podatke, t. j. spremeniti tako, da se ne bi več nanašali na določene ali določljive posameznike.

| 36. | Načrtovanje strukture sistemov in postopki izmenjave podatkov bi morali podpirati obdelavo kar najmanjše količine osebnih podatkov. Zato bi bilo treba v zvezi s tem upoštevati vse faze obdelave in vse akterje v verigi zagotavljanja storitev ITS. Nekatere podatke je sicer mogoče izmenjati in obdelati anonimno, druge podatke pa je kljub izmenjavi, pri kateri ostanejo neprepoznavni, možno povezati s podatki, ki se nanašajo na določene posameznike in se zato opredelijo kot osebni podatki v smislu člena 2(a) Direktive 95/46/ES (21). Glede na namene, za katere se bodo uporabljali ITS, se zdi skorajda nemogoče zagotoviti, da se bo velika količina podatkov, zbrana z ITS, obdelala anonimno, saj bodo podatki o identiteti posameznika potrebni za posebne namene, kot je izdaja računov. Zato bi bili za zagotovitev anonimnosti na nekaterih področjih potrebni vsaj posebni – tehnični, organizacijski in pravni – ukrepi. |
| --- | --- |

36.

Načrtovanje strukture sistemov in postopki izmenjave podatkov bi morali podpirati obdelavo kar najmanjše količine osebnih podatkov. Zato bi bilo treba v zvezi s tem upoštevati vse faze obdelave in vse akterje v verigi zagotavljanja storitev ITS. Nekatere podatke je sicer mogoče izmenjati in obdelati anonimno, druge podatke pa je kljub izmenjavi, pri kateri ostanejo neprepoznavni, možno povezati s podatki, ki se nanašajo na določene posameznike in se zato opredelijo kot osebni podatki v smislu člena 2(a) Direktive 95/46/ES (21). Glede na namene, za katere se bodo uporabljali ITS, se zdi skorajda nemogoče zagotoviti, da se bo velika količina podatkov, zbrana z ITS, obdelala anonimno, saj bodo podatki o identiteti posameznika potrebni za posebne namene, kot je izdaja računov. Zato bi bili za zagotovitev anonimnosti na nekaterih področjih potrebni vsaj posebni – tehnični, organizacijski in pravni – ukrepi.

III.1(b)   Medobratovalnost, kakovost podatkov in omejitev namena

| 37. | Medobratovalnost aplikacij in sistemov je ključni element za uspešno uvajanje ITS. Opravljeno bo usklajevalno delo, prek katerega bodo opredeljene tehnične specifikacije vmesnikov, ki bodo vključeni v aplikacije in sisteme, da bi se jim omogočila medobratovalnost z drugimi aplikacijami, vgrajenimi v druge vrste in/ali sisteme prevoza. Medobratovalnost sistemov bo sicer pomagala olajšati izvajanje številnih storitev in prispevala k zagotavljanju njihove kontinuitete po vsej Evropi, po drugi strani pa predstavlja določeno število tveganj z vidika varstva podatkov, kot so tveganja nepravilne uporabe ali zlorabe podatkov (22) praktičnih zaščitnih ukrepov o varnosti (glej tudi del III.1(c)). |
| --- | --- |

37.

Medobratovalnost aplikacij in sistemov je ključni element za uspešno uvajanje ITS. Opravljeno bo usklajevalno delo, prek katerega bodo opredeljene tehnične specifikacije vmesnikov, ki bodo vključeni v aplikacije in sisteme, da bi se jim omogočila medobratovalnost z drugimi aplikacijami, vgrajenimi v druge vrste in/ali sisteme prevoza. Medobratovalnost sistemov bo sicer pomagala olajšati izvajanje številnih storitev in prispevala k zagotavljanju njihove kontinuitete po vsej Evropi, po drugi strani pa predstavlja določeno število tveganj z vidika varstva podatkov, kot so tveganja nepravilne uporabe ali zlorabe podatkov (22) praktičnih zaščitnih ukrepov o varnosti (glej tudi del III.1(c)).

| 38. | Načelo kakovosti podatkov iz člena 6(d) Direktive 95/46/ES je še zlasti pomembno v okviru medobratovalnosti aplikacij in sistemov. Tehnične specifikacije, ki jih bo treba opredeliti za načrtovanje vmesnikov, bi morale zagotoviti točnost podatkov, ki bodo pridobljeni kot rezultat povezovanja aplikacij in sistemov. |
| --- | --- |

38.

Načelo kakovosti podatkov iz člena 6(d) Direktive 95/46/ES je še zlasti pomembno v okviru medobratovalnosti aplikacij in sistemov. Tehnične specifikacije, ki jih bo treba opredeliti za načrtovanje vmesnikov, bi morale zagotoviti točnost podatkov, ki bodo pridobljeni kot rezultat povezovanja aplikacij in sistemov.

| 39. | Glede na to, da bo medobratovalnost sistemov olajšala povezovanje zbirk podatkov in ujemanje podatkov za dodatne namene, ENVP poudarja, da bi bilo treba vsako povezovanje izvesti ob skrbnem upoštevanju načela omejitve namena iz člena 6(1)(b) Direktive 95/46/ES. Še zlasti je pomembno, da načrtovanje strukture sistemov ITS preprečuje vsakršno nadaljnjo uporabo podatkov za drugačne namene od tistih, za katere so bili zbrani. Ustrezna varnostna zaščita mora biti vgrajena v sistem zaradi preprečevanja nepravilne uporabe, nepooblaščenega razkritja ali dostopa ter stranskih učinkov naprav. Treba bi bilo na primer izvesti zadostno zaščito, tako da nepooblaščene tretje strani ne dostopajo do nomadskih naprav in se te ne uporabljajo za identifikacijo in sledenje ljudem, ki presegajo namene sistema. |
| --- | --- |

39.

Glede na to, da bo medobratovalnost sistemov olajšala povezovanje zbirk podatkov in ujemanje podatkov za dodatne namene, ENVP poudarja, da bi bilo treba vsako povezovanje izvesti ob skrbnem upoštevanju načela omejitve namena iz člena 6(1)(b) Direktive 95/46/ES. Še zlasti je pomembno, da načrtovanje strukture sistemov ITS preprečuje vsakršno nadaljnjo uporabo podatkov za drugačne namene od tistih, za katere so bili zbrani. Ustrezna varnostna zaščita mora biti vgrajena v sistem zaradi preprečevanja nepravilne uporabe, nepooblaščenega razkritja ali dostopa ter stranskih učinkov naprav. Treba bi bilo na primer izvesti zadostno zaščito, tako da nepooblaščene tretje strani ne dostopajo do nomadskih naprav in se te ne uporabljajo za identifikacijo in sledenje ljudem, ki presegajo namene sistema.

| 40. | Kar zadeva zakonitost samega povezovanja, bo treba to oceniti za vsak primer posebej, ob upoštevanju narave podatkov, ki se dajo na razpolago in ki se izmenjajo prek sistemov, ter namenov, za katere so se prvotno nameravali uporabiti. |
| --- | --- |

40.

Kar zadeva zakonitost samega povezovanja, bo treba to oceniti za vsak primer posebej, ob upoštevanju narave podatkov, ki se dajo na razpolago in ki se izmenjajo prek sistemov, ter namenov, za katere so se prvotno nameravali uporabiti.

III.1(c)   Varnost podatkov

| 41. | Varnost osebnih podatkov je glavni element uvajanja ITS. ENVP pozdravlja dejstvo, da je varnost izrecno omenjena v akcijskem načrtu in predlogu direktive. Varnost bi bilo treba predvideti ne samo med delovanjem naprave ITS (pri sistemih v vozilu in pri protokolu prenosa sporočil), temveč tudi izven delovanja naprave – v zbirkah podatkov, kjer se podatki obdelujejo in/ali hranijo. Treba bi bilo opredeliti ustrezne tehnične, upravne in organizacijske zahteve za vse faze obdelave, ki zagotavljajo ustrezno raven varnosti v skladu s členoma 16 in 17 Direktive 95/46/ES (pa tudi členoma 4 in 5 Direktive 2002/58/ES, kjer je to ustrezno). |
| --- | --- |

41.

Varnost osebnih podatkov je glavni element uvajanja ITS. ENVP pozdravlja dejstvo, da je varnost izrecno omenjena v akcijskem načrtu in predlogu direktive. Varnost bi bilo treba predvideti ne samo med delovanjem naprave ITS (pri sistemih v vozilu in pri protokolu prenosa sporočil), temveč tudi izven delovanja naprave – v zbirkah podatkov, kjer se podatki obdelujejo in/ali hranijo. Treba bi bilo opredeliti ustrezne tehnične, upravne in organizacijske zahteve za vse faze obdelave, ki zagotavljajo ustrezno raven varnosti v skladu s členoma 16 in 17 Direktive 95/46/ES (pa tudi členoma 4 in 5 Direktive 2002/58/ES, kjer je to ustrezno).

| 42. | Ustrezne varnostne ukrepe bi bilo treba opredeliti šele po temeljiti oceni konkretnih namenov, za katere se bodo ITS uporabljali, in načinov izvedene obdelave. V tej zvezi ENVP priporoča, da se opravijo ocene učinkov glede zasebnosti in varstva podatkov za določene sektorje in/ali namene uporabe (npr. za sisteme ITS, ki omogočajo večjo varnost, za sisteme upravljanja tovora itd.). Izvedba ocene učinkov glede zasebnosti in varstva podatkov ter uporaba najboljših razpoložljivih tehnologij za zasebnost in varstvo podatkov bosta prispevali k opredelitvi najustreznejših varnostnih ukrepov, ki zadevajo določeno izvedeno obdelavo. |
| --- | --- |

42.

Ustrezne varnostne ukrepe bi bilo treba opredeliti šele po temeljiti oceni konkretnih namenov, za katere se bodo ITS uporabljali, in načinov izvedene obdelave. V tej zvezi ENVP priporoča, da se opravijo ocene učinkov glede zasebnosti in varstva podatkov za določene sektorje in/ali namene uporabe (npr. za sisteme ITS, ki omogočajo večjo varnost, za sisteme upravljanja tovora itd.). Izvedba ocene učinkov glede zasebnosti in varstva podatkov ter uporaba najboljših razpoložljivih tehnologij za zasebnost in varstvo podatkov bosta prispevali k opredelitvi najustreznejših varnostnih ukrepov, ki zadevajo določeno izvedeno obdelavo.

III.2   Nadaljnji razmisleki o varstvu podatkov in zasebnosti za izvajanje storitev ITS

| 43. | Na ravni EU je potrebno nadaljnje usklajevanje načinov uvajanja storitev ITS, da bi se preprečile razlike pri uvajanju ITS. V tej zvezi bi želel ENVP izpostaviti dve vprašanji, ki bosta zlasti zahtevali nadaljnji razmislek z vidika zasebnosti in varstva podatkov:






  — | uporaba lokacijskih orodij za zagotavljanje javnih in komercialnih storitev, vezanih na lokacijo, zahteva, da se izvedejo dodatni zaščitni ukrepi. V tej zvezi je treba posebno pozornost posvetiti temu, ali in kdaj se storitve ITS, vezane na lokacijo, uporabljajo v zasebne ali službene namene in kako bi lahko uporaba tega sistema vplivala na posameznike, ki uporabljajo vozilo v okviru službe, |
| --- | --- | --- |

43.

Na ravni EU je potrebno nadaljnje usklajevanje načinov uvajanja storitev ITS, da bi se preprečile razlike pri uvajanju ITS. V tej zvezi bi želel ENVP izpostaviti dve vprašanji, ki bosta zlasti zahtevali nadaljnji razmislek z vidika zasebnosti in varstva podatkov:

—

uporaba lokacijskih orodij za zagotavljanje javnih in komercialnih storitev, vezanih na lokacijo, zahteva, da se izvedejo dodatni zaščitni ukrepi. V tej zvezi je treba posebno pozornost posvetiti temu, ali in kdaj se storitve ITS, vezane na lokacijo, uporabljajo v zasebne ali službene namene in kako bi lahko uporaba tega sistema vplivala na posameznike, ki uporabljajo vozilo v okviru službe,

| — | v integriranih sistemih je še zlasti pomembno, da se razjasnijo vloge in pristojnosti različnih strani, vključenih v uvajanje ITS. |
| --- | --- |

—

v integriranih sistemih je še zlasti pomembno, da se razjasnijo vloge in pristojnosti različnih strani, vključenih v uvajanje ITS.

III.2(a)   Zaščitni ukrepi za uporabo lokacijskih orodij za zagotavljanje storitev ITS, vezanih na lokacijo

| 44. | Uvajanje ITS bo podprlo razvoj aplikacij za sledenje in spremljanje blaga ter omogočilo uvajanje komercialnih in javnih storitev, vezanih na lokacijo. Te storitve bodo oprte na uporabo tehnologij, kot so satelitsko določanje položaja in oznake RFID (23). Sistemi za navigacijo, sledenje in spremljanje so namenjeni uporabi za številne namene, kot so nadzor vozil in tovora na daljavo (npr. za prevoz nevarnega blaga ali živih živali), zaračunavanje vozilom glede na različne parametre, vključno s prepotovano razdaljo in časom dneva (npr. cestnine, elektronski cestninski sistemi) in nadzor voznikov zaradi izpolnjevanja obveznosti, kot so preverjanje časa za vožnjo (z digitalnimi tahografi) in nalaganje sankcij (z elektronsko identifikacijo vozila). |
| --- | --- |

44.

Uvajanje ITS bo podprlo razvoj aplikacij za sledenje in spremljanje blaga ter omogočilo uvajanje komercialnih in javnih storitev, vezanih na lokacijo. Te storitve bodo oprte na uporabo tehnologij, kot so satelitsko določanje položaja in oznake RFID (23). Sistemi za navigacijo, sledenje in spremljanje so namenjeni uporabi za številne namene, kot so nadzor vozil in tovora na daljavo (npr. za prevoz nevarnega blaga ali živih živali), zaračunavanje vozilom glede na različne parametre, vključno s prepotovano razdaljo in časom dneva (npr. cestnine, elektronski cestninski sistemi) in nadzor voznikov zaradi izpolnjevanja obveznosti, kot so preverjanje časa za vožnjo (z digitalnimi tahografi) in nalaganje sankcij (z elektronsko identifikacijo vozila).

| 45. | Uporaba lokacijskih tehnologij je še zlasti vsiljiva z vidika zasebnosti, saj omogoča sledenje voznikov in zbiranje najrazličnejših podatkov v zvezi z njihovimi voznimi navadami. Kot je poudarila Delovna skupina iz člena 29 (24), je obdelava lokacijskih podatkov še zlasti občutljiva zadeva, ki zajema ključno vprašanje svobode anonimnega gibanja, ter zahteva izvajanje posebnih zaščitnih ukrepov, da se preprečita nadzor posameznikov in nepravilna uporaba podatkov. |
| --- | --- |

45.

Uporaba lokacijskih tehnologij je še zlasti vsiljiva z vidika zasebnosti, saj omogoča sledenje voznikov in zbiranje najrazličnejših podatkov v zvezi z njihovimi voznimi navadami. Kot je poudarila Delovna skupina iz člena 29 (24), je obdelava lokacijskih podatkov še zlasti občutljiva zadeva, ki zajema ključno vprašanje svobode anonimnega gibanja, ter zahteva izvajanje posebnih zaščitnih ukrepov, da se preprečita nadzor posameznikov in nepravilna uporaba podatkov.

| 46. | ENVP poudarja, da mora biti uporaba lokacijskih orodij zakonita, tj. temeljiti na ustrezni pravni podlagi, za izrecne in legitimne namene, ter sorazmerna z nameni, ki naj se dosežejo. Zakonitost opravljene obdelave podatkov bo v veliki meri odvisna od načina, na katerega se bodo uporabila lokacijska orodja, in od namenov, za katere se bodo uporabila. Delovna skupina iz člena 29 je v mnenju o klicu v sili (eCall) poudarila, da „s stališča varstva podatkov ne bi bilo sprejemljivo, da so takšne naprave stalno priključene in so vozila tako stalno izsledljiva, glede na morebitno aktivacijo naprav za klic v sili (eCall)“ (25). Zato je pomembno, da se podrobneje pojasnijo konkretne okoliščine, v katerih se bo vozilu sledilo, in vpliv na uporabnika. V vsakem primeru bi bilo treba uporabo lokacijskih naprav upravičiti z legitimno potrebo (npr. nadzor prevoza blaga) in strogo omejiti na to, kar je potrebno za ta namen. Zato je pomembno natančno opredeliti, kateri podatki o lokaciji se zbirajo, kje se hranijo in kako dolgo se hranijo, s kom in za katere namene se izmenjajo, ter sprejeti vse potrebne ukrepe, da se izogne nepravilni uporabi ali zlorabi podatkov. |
| --- | --- |

46.

ENVP poudarja, da mora biti uporaba lokacijskih orodij zakonita, tj. temeljiti na ustrezni pravni podlagi, za izrecne in legitimne namene, ter sorazmerna z nameni, ki naj se dosežejo. Zakonitost opravljene obdelave podatkov bo v veliki meri odvisna od načina, na katerega se bodo uporabila lokacijska orodja, in od namenov, za katere se bodo uporabila. Delovna skupina iz člena 29 je v mnenju o klicu v sili (eCall) poudarila, da „s stališča varstva podatkov ne bi bilo sprejemljivo, da so takšne naprave stalno priključene in so vozila tako stalno izsledljiva, glede na morebitno aktivacijo naprav za klic v sili (eCall)“ (25). Zato je pomembno, da se podrobneje pojasnijo konkretne okoliščine, v katerih se bo vozilu sledilo, in vpliv na uporabnika. V vsakem primeru bi bilo treba uporabo lokacijskih naprav upravičiti z legitimno potrebo (npr. nadzor prevoza blaga) in strogo omejiti na to, kar je potrebno za ta namen. Zato je pomembno natančno opredeliti, kateri podatki o lokaciji se zbirajo, kje se hranijo in kako dolgo se hranijo, s kom in za katere namene se izmenjajo, ter sprejeti vse potrebne ukrepe, da se izogne nepravilni uporabi ali zlorabi podatkov.

| 47. | Poleg tega je obdelava podatkov o lokaciji v zvezi z uporabniki javnih komunikacijskih omrežij ali javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev strogo urejena v členu 9 Direktive 2002/58/ES. Predvsem zahteva, da se obdelava podatkov o lokaciji opravi anonimno oziroma po prostovoljni privolitvi uporabnika. To pomeni, da morajo uporabniki pred dogovorom o uporabi lokacijskega orodja prejeti ustrezne informacije, vključno o vrsti obdelanih podatkov o lokaciji, namenih in trajanju obdelave ter ali se bodo podatki posredovali tretji strani za namen izvajanja storitve z dodano vrednostjo. Uporabniki morajo imeti na voljo enostavna in brezplačna sredstva, da začasno zavrnejo obdelavo podatkov o lokaciji za vsako povezavo na omrežje ali za vsak prenos sporočila. Obdelava podatkov o lokaciji bi morala biti strogo omejena na osebe, ki delujejo pod vodstvom ponudnika javnega komunikacijskega omrežja ali javno razpoložljive komunikacijske storitve ali tretje strani, ki izvaja storitev z dodano vrednostjo. |
| --- | --- |

47.

Poleg tega je obdelava podatkov o lokaciji v zvezi z uporabniki javnih komunikacijskih omrežij ali javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev strogo urejena v členu 9 Direktive 2002/58/ES. Predvsem zahteva, da se obdelava podatkov o lokaciji opravi anonimno oziroma po prostovoljni privolitvi uporabnika. To pomeni, da morajo uporabniki pred dogovorom o uporabi lokacijskega orodja prejeti ustrezne informacije, vključno o vrsti obdelanih podatkov o lokaciji, namenih in trajanju obdelave ter ali se bodo podatki posredovali tretji strani za namen izvajanja storitve z dodano vrednostjo. Uporabniki morajo imeti na voljo enostavna in brezplačna sredstva, da začasno zavrnejo obdelavo podatkov o lokaciji za vsako povezavo na omrežje ali za vsak prenos sporočila. Obdelava podatkov o lokaciji bi morala biti strogo omejena na osebe, ki delujejo pod vodstvom ponudnika javnega komunikacijskega omrežja ali javno razpoložljive komunikacijske storitve ali tretje strani, ki izvaja storitev z dodano vrednostjo.

| 48. | Treba je sprejeti dodatne zaščitne ukrepe v primeru zbiranja podatkov o lokaciji pri vozilih, ki se uporabljajo za opravljanje poklicne dejavnosti, da se prepreči uporaba lokacijske tehnologije za neupravičen nadzor uslužbencev. V vsakem primeru bi bilo treba obdelavo omejiti na podatke o lokaciji, ki se zbirajo med delovnim časom – zato bi morali imeti uslužbenci možnost izklopiti lokacijsko funkcijo izven delovnega časa in/ali ko uporabljajo vozila za zasebne namene. |
| --- | --- |

48.

Treba je sprejeti dodatne zaščitne ukrepe v primeru zbiranja podatkov o lokaciji pri vozilih, ki se uporabljajo za opravljanje poklicne dejavnosti, da se prepreči uporaba lokacijske tehnologije za neupravičen nadzor uslužbencev. V vsakem primeru bi bilo treba obdelavo omejiti na podatke o lokaciji, ki se zbirajo med delovnim časom – zato bi morali imeti uslužbenci možnost izklopiti lokacijsko funkcijo izven delovnega časa in/ali ko uporabljajo vozila za zasebne namene.

| 49. | Obstaja tveganje, da tretje strani (kot so zavarovalnice, delodajalci in organi kazenskega pregona) zahtevajo dostop do podatkov, zbranih s sistemi za navigacijo in sledenje, za legitimne in konkretne namene (kot je sledenje blaga, elektronsko cestninjenje itd.), da bi jih nato uporabile za sekundarne namene, kot so preverjanje časa za vožnjo in počitek ali preverjanje upoštevanja cestnih predpisov in nalaganje sankcij. Načeloma dostop do podatkov za sekundarne namene ni dovoljen, če ta dostop služi namenom, ki so nezdružljivi z nameni, za katere so bili zbrani. Dostop se dovoli le z odstopanjem od tega načela, če pogoji za ta dostop izpolnjujejo stroge zahteve člena 13 Direktive 95/46/ES. Posledično bi bilo treba vsak dostop tretjih strani do podatkov o lokaciji zagotoviti le v skladu z zakonodajo in na pregleden način, na podlagi pravnega ukrepa, ki določa ustrezne postopke in načine za dostop do podatkov za konkretne namene, ter ki zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe za posameznike v skladu z nadaljnjimi nameni, za katere bi se lahko njihovi podatki uporabili. |
| --- | --- |

49.

Obstaja tveganje, da tretje strani (kot so zavarovalnice, delodajalci in organi kazenskega pregona) zahtevajo dostop do podatkov, zbranih s sistemi za navigacijo in sledenje, za legitimne in konkretne namene (kot je sledenje blaga, elektronsko cestninjenje itd.), da bi jih nato uporabile za sekundarne namene, kot so preverjanje časa za vožnjo in počitek ali preverjanje upoštevanja cestnih predpisov in nalaganje sankcij. Načeloma dostop do podatkov za sekundarne namene ni dovoljen, če ta dostop služi namenom, ki so nezdružljivi z nameni, za katere so bili zbrani. Dostop se dovoli le z odstopanjem od tega načela, če pogoji za ta dostop izpolnjujejo stroge zahteve člena 13 Direktive 95/46/ES. Posledično bi bilo treba vsak dostop tretjih strani do podatkov o lokaciji zagotoviti le v skladu z zakonodajo in na pregleden način, na podlagi pravnega ukrepa, ki določa ustrezne postopke in načine za dostop do podatkov za konkretne namene, ter ki zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe za posameznike v skladu z nadaljnjimi nameni, za katere bi se lahko njihovi podatki uporabili.

III.2(b)   Vloge in pristojnosti akterjev ITS

| 50. | Ni še jasno, kdo bo upravljavec podatkov za vsak del obdelave. V številnih primerih bodo upravljavci podatkov po vsej verjetnosti ponudniki storitev ITS, bodisi sami glede osebnih podatkov, obdelanih za zagotavljanje svojih lastnih storitev ITS, bodisi skupaj v primerih, ko se obdelava izvede skupaj z drugimi upravljavci podatkov. Operaterji, ki so na različne načine vključeni v ITS, bi morali imeti svojo vlogo in pristojnosti kot upravljavci podatkov in obdelovalci podatkov jasno opredeljene, in sicer za vsak del obdelave (npr. telekomunikacijski operaterji, ki izvajajo komunikacijske storitve in storitve ITS). |
| --- | --- |

50.

Ni še jasno, kdo bo upravljavec podatkov za vsak del obdelave. V številnih primerih bodo upravljavci podatkov po vsej verjetnosti ponudniki storitev ITS, bodisi sami glede osebnih podatkov, obdelanih za zagotavljanje svojih lastnih storitev ITS, bodisi skupaj v primerih, ko se obdelava izvede skupaj z drugimi upravljavci podatkov. Operaterji, ki so na različne načine vključeni v ITS, bi morali imeti svojo vlogo in pristojnosti kot upravljavci podatkov in obdelovalci podatkov jasno opredeljene, in sicer za vsak del obdelave (npr. telekomunikacijski operaterji, ki izvajajo komunikacijske storitve in storitve ITS).

| 51. | Te osebe v vlogi upravljavcev podatkov bodo pristojne (26) za zagotavljanje skladnosti sistemov in storitev z vsemi obveznostmi glede varstva podatkov ter zlasti za izvedbene sisteme, ki vključujejo načelo spoštovanja zasebnosti pri načrtovanju, ki spoštujejo načeli kakovosti podatkov in omejitve namena ter ki jamčijo ustrezne ravni varnosti podatkov, kot je opisano v III.1). |
| --- | --- |

51.

Te osebe v vlogi upravljavcev podatkov bodo pristojne (26) za zagotavljanje skladnosti sistemov in storitev z vsemi obveznostmi glede varstva podatkov ter zlasti za izvedbene sisteme, ki vključujejo načelo spoštovanja zasebnosti pri načrtovanju, ki spoštujejo načeli kakovosti podatkov in omejitve namena ter ki jamčijo ustrezne ravni varnosti podatkov, kot je opisano v III.1).

| 52. | Upravljavci podatkov bodo morali zagotoviti, da se sprejmejo ustrezni zaščitni ukrepi na vseh ravneh verige akterjev, vključenih v uvajanje ITS. To bo zlasti zahtevalo, da vzpostavijo ustrezne pogodbene sheme z vsemi interesnimi skupinami, vključenimi v izmenjavo in obdelavo podatkov, ki bi morale zagotoviti ustrezne zaščitne ukrepe za varstvo podatkov (zlasti glede členov 16 in 17 Direktive 95/46/ES in členov 4 in 5 Direktive 2002/58/ES). Pomembno je opozoriti, da so upravljavci podatkov tisti, ki morajo zagotoviti, da se v vseh fazah obdelave zagotovi varstvo podatkov, a so z vidika varstva podatkov še naprej pristojni za obdelavo in ne morejo pogodbeno izključiti svoje pristojnosti. |
| --- | --- |

52.

Upravljavci podatkov bodo morali zagotoviti, da se sprejmejo ustrezni zaščitni ukrepi na vseh ravneh verige akterjev, vključenih v uvajanje ITS. To bo zlasti zahtevalo, da vzpostavijo ustrezne pogodbene sheme z vsemi interesnimi skupinami, vključenimi v izmenjavo in obdelavo podatkov, ki bi morale zagotoviti ustrezne zaščitne ukrepe za varstvo podatkov (zlasti glede členov 16 in 17 Direktive 95/46/ES in členov 4 in 5 Direktive 2002/58/ES). Pomembno je opozoriti, da so upravljavci podatkov tisti, ki morajo zagotoviti, da se v vseh fazah obdelave zagotovi varstvo podatkov, a so z vidika varstva podatkov še naprej pristojni za obdelavo in ne morejo pogodbeno izključiti svoje pristojnosti.

IV.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| 53. | ENVP pozdravlja predlagani načrt za uvajanje ITS, ki ga je predložila Komisija in je namenjen uskladitvi postopkov v zvezi s podatki po Evropi, da bi se olajšalo izvajanje storitev ITS, ter v katerem je varstvo podatkov ključni pogoj za ustrezno uvajanje ITS po Evropi. |
| --- | --- |

53.

ENVP pozdravlja predlagani načrt za uvajanje ITS, ki ga je predložila Komisija in je namenjen uskladitvi postopkov v zvezi s podatki po Evropi, da bi se olajšalo izvajanje storitev ITS, ter v katerem je varstvo podatkov ključni pogoj za ustrezno uvajanje ITS po Evropi.

| 54. | ENVP ugotavlja, da predlagana direktiva določa splošni okvir, ki odpira številna vprašanja glede zasebnosti in varstva podatkov, ki jih je treba podrobneje obravnavati na ravni EU in nacionalni ravni:






  — | Obstaja tveganje, da bo nejasnost predlaganega pravnega okvira povzročila različne načine izvajanja ITS v Evropi, posledica tega pa bodo različne ravni varstva podatkov v Evropi. ENVP poudarja, da je treba dodatno uskladiti ta vprašanja na ravni EU zaradi razjasnitve odprtih vprašanj (kot je opredelitev vlog in pristojnosti akterjev ITS, katere posebne aplikacije in sisteme ITS je treba vgraditi v vozila, oblikovanje usklajenih pogodb za izvajanje storitev ITS, posebni nameni in načini uporabe ITS itd.). Zlasti je ključno opredeliti, kdo bodo upravljavci podatkov glede opravljene obdelave podatkov, saj bodo odgovorni za zagotovitev, da se bodo razmisleki glede zasebnosti in varstva podatkov izvajali na vseh ravneh obdelave. |
| --- | --- | --- |

54.

ENVP ugotavlja, da predlagana direktiva določa splošni okvir, ki odpira številna vprašanja glede zasebnosti in varstva podatkov, ki jih je treba podrobneje obravnavati na ravni EU in nacionalni ravni:

—

Obstaja tveganje, da bo nejasnost predlaganega pravnega okvira povzročila različne načine izvajanja ITS v Evropi, posledica tega pa bodo različne ravni varstva podatkov v Evropi. ENVP poudarja, da je treba dodatno uskladiti ta vprašanja na ravni EU zaradi razjasnitve odprtih vprašanj (kot je opredelitev vlog in pristojnosti akterjev ITS, katere posebne aplikacije in sisteme ITS je treba vgraditi v vozila, oblikovanje usklajenih pogodb za izvajanje storitev ITS, posebni nameni in načini uporabe ITS itd.). Zlasti je ključno opredeliti, kdo bodo upravljavci podatkov glede opravljene obdelave podatkov, saj bodo odgovorni za zagotovitev, da se bodo razmisleki glede zasebnosti in varstva podatkov izvajali na vseh ravneh obdelave.

| — | Odločitve o nekaterih načinih obdelave, ki bi lahko resno vplivali na pravice posameznikov glede zasebnosti in varstva podatkov, bi morala sprejeti Evropski parlament in Svet; za njihovo sprejemanje se ne bi smelo uporabiti postopka komitologije. |
| --- | --- |

—

Odločitve o nekaterih načinih obdelave, ki bi lahko resno vplivali na pravice posameznikov glede zasebnosti in varstva podatkov, bi morala sprejeti Evropski parlament in Svet; za njihovo sprejemanje se ne bi smelo uporabiti postopka komitologije.

| — | Bistveno je, da se zasebnost in varstvo podatkov upoštevata od zgodnje faze obdelave in v vseh fazah obdelave; za načrtovanje aplikacij in sistemov ITS bi bilo treba spodbujati izvajanje načela spoštovanja zasebnosti pri načrtovanju ter ga vključiti v standarde, najboljše prakse, tehnične specifikacije in sisteme. |
| --- | --- |

—

Bistveno je, da se zasebnost in varstvo podatkov upoštevata od zgodnje faze obdelave in v vseh fazah obdelave; za načrtovanje aplikacij in sistemov ITS bi bilo treba spodbujati izvajanje načela spoštovanja zasebnosti pri načrtovanju ter ga vključiti v standarde, najboljše prakse, tehnične specifikacije in sisteme.

| — | Vsako povezovanje aplikacij in sistemov bi bilo treba izvesti ob ustreznem spoštovanju načel o varstvu podatkov in praktičnih zaščitnih ukrepov o varnosti. |
| --- | --- |

—

Vsako povezovanje aplikacij in sistemov bi bilo treba izvesti ob ustreznem spoštovanju načel o varstvu podatkov in praktičnih zaščitnih ukrepov o varnosti.

| — | Kar zadeva negotovosti v tej fazi, ki se nanašajo na načine uvajanja ITS, ENVP zlasti pozdravlja pobudo Komisije iz sporočila, da naj se v letu 2011 izvede ocena zasebnosti. Poleg tega močno priporoča, da se ocene učinkov glede zasebnosti in varstva podatkov izvedejo za določene sektorje in/ali namene uporabe, da se tako opredelijo ustrezni zaščitni ukrepi ter razvijejo najboljše razpoložljive tehnologije za zasebnost, varstvo podatkov in varnost ITS. |
| --- | --- |

—

Kar zadeva negotovosti v tej fazi, ki se nanašajo na načine uvajanja ITS, ENVP zlasti pozdravlja pobudo Komisije iz sporočila, da naj se v letu 2011 izvede ocena zasebnosti. Poleg tega močno priporoča, da se ocene učinkov glede zasebnosti in varstva podatkov izvedejo za določene sektorje in/ali namene uporabe, da se tako opredelijo ustrezni zaščitni ukrepi ter razvijejo najboljše razpoložljive tehnologije za zasebnost, varstvo podatkov in varnost ITS.

| — | ENVP poleg tega poudarja, da bodo države članice odgovorne za izvajanje direktive na ustrezen način, tako da bodo upravljavci ITS izvajali sisteme in storitve, ki nudijo ustrezno raven varstva podatkov v Evropi. |
| --- | --- |

—

ENVP poleg tega poudarja, da bodo države članice odgovorne za izvajanje direktive na ustrezen način, tako da bodo upravljavci ITS izvajali sisteme in storitve, ki nudijo ustrezno raven varstva podatkov v Evropi.

| — | Upravljavci podatkov, ki izvajajo storitve ITS, bi morali izvesti ustrezne zaščitne ukrepe, tako da uporaba lokacijskih tehnologij , kot so satelitsko določanje položaja in oznake RFID, ne vdira v zasebnost posameznikov, ki uporabljajo vozila v izključno zasebnem ali službenem okviru. To bo zahtevalo predvsem omejitev obdelave na podatke, ki so potrebni izključno za ta namen, da se zagotovi, da se v sisteme vgradijo ustrezni varnostni ukrepi, tako da se podatki o lokaciji ne razkrijejo nepooblaščenih prejemnikom, in da imajo uporabniki na voljo učinkovita sredstva za deaktivacijo lokacijske naprave/funkcije |
| --- | --- |

—

Upravljavci podatkov, ki izvajajo storitve ITS, bi morali izvesti ustrezne zaščitne ukrepe, tako da uporaba lokacijskih tehnologij , kot so satelitsko določanje položaja in oznake RFID, ne vdira v zasebnost posameznikov, ki uporabljajo vozila v izključno zasebnem ali službenem okviru. To bo zahtevalo predvsem omejitev obdelave na podatke, ki so potrebni izključno za ta namen, da se zagotovi, da se v sisteme vgradijo ustrezni varnostni ukrepi, tako da se podatki o lokaciji ne razkrijejo nepooblaščenih prejemnikom, in da imajo uporabniki na voljo učinkovita sredstva za deaktivacijo lokacijske naprave/funkcije

| 55. | ENVP priporoča, da se spremeni člen 6 predloga v skladu z Direktivo 95/46/ES:






  — | V zvezi z obdelavo podatkov, ki se izvede prek ITS, bi bilo treba spodbujati zmanjšanje količine podatkov. S tega stališča se priporoča, da se spremeni člen 6(1)(b) predloga: „Osebni podatki se obdelajo le, če je obdelava potrebna za konkreten namen, za katerega se ITS uporablja, in v skladu z ustrezno pravno podlago“. |
| --- | --- | --- |

55.

ENVP priporoča, da se spremeni člen 6 predloga v skladu z Direktivo 95/46/ES:

—

V zvezi z obdelavo podatkov, ki se izvede prek ITS, bi bilo treba spodbujati zmanjšanje količine podatkov. S tega stališča se priporoča, da se spremeni člen 6(1)(b) predloga: „Osebni podatki se obdelajo le, če je obdelava potrebna za konkreten namen, za katerega se ITS uporablja, in v skladu z ustrezno pravno podlago“.

| — | Pomembno je, da se osebni podatki, obdelani prek medobratovalnih sistemov, ne uporabljajo za nadaljnje namene, ki so nezdružljivi s tistimi, za katere so bili zbrani. Zato se priporoča, da se spremeni člen 6(2): „in da se jih ne sme uporabiti za namene, ki niso nameni, za katere so bili zbrani, na način, ki je nezdružljiv s temi nameni.“ |
| --- | --- |

—

Pomembno je, da se osebni podatki, obdelani prek medobratovalnih sistemov, ne uporabljajo za nadaljnje namene, ki so nezdružljivi s tistimi, za katere so bili zbrani. Zato se priporoča, da se spremeni člen 6(2): „in da se jih ne sme uporabiti za namene, ki niso nameni, za katere so bili zbrani, na način, ki je nezdružljiv s temi nameni.“

| — | Priporoča, da se v člen 6 predloga doda izrecen sklic na pojem „spoštovanje zasebnosti pri načrtovanju“ za načrtovanje aplikacij in sistemov ITS. Poleg tega priporoča, da sta Delovna skupina iz člena 29 in ENVP obveščena o nadaljnjih ukrepih, sprejetih glede tega vprašanja po postopku komitologije, ter se z njima o njih posvetuje. |
| --- | --- |

—

Priporoča, da se v člen 6 predloga doda izrecen sklic na pojem „spoštovanje zasebnosti pri načrtovanju“ za načrtovanje aplikacij in sistemov ITS. Poleg tega priporoča, da sta Delovna skupina iz člena 29 in ENVP obveščena o nadaljnjih ukrepih, sprejetih glede tega vprašanja po postopku komitologije, ter se z njima o njih posvetuje.

| 56. | ENVP še priporoča, da se v uvodnih izjavah predloga navede sklicevanje na to posvetovanje. |
| --- | --- |

56.

ENVP še priporoča, da se v uvodnih izjavah predloga navede sklicevanje na to posvetovanje.

| 57. | Ob upoštevanju zgoraj navedenega ENVP priporoča, da so organi za varstvo podatkov, zlasti prek Delovne skupine iz člena 29, in ENVP tesno vključeni v pobude, povezane z uvajanjem ITS, in sicer prek posvetovanja v dovolj zgodnji fazi pred oblikovanjem zadevnih ukrepov. |
| --- | --- |

57.

Ob upoštevanju zgoraj navedenega ENVP priporoča, da so organi za varstvo podatkov, zlasti prek Delovne skupine iz člena 29, in ENVP tesno vključeni v pobude, povezane z uvajanjem ITS, in sicer prek posvetovanja v dovolj zgodnji fazi pred oblikovanjem zadevnih ukrepov.

V Bruslju, 22. julija 2009

Peter HUSTINX

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

---

(1)  COM(2008) 886 konč. Svet je sprejel sklepe v zvezi s sporočilom na 2935. seji Sveta za promet, telekomunikacije in energijo 30. in 31. marca 2009.

1

(2)  COM(2008) 887 konč.

2

(3)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov, UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

3

(4)  Na ravni EU je veliko pobud za integracijo ITS v različnih vrstah prevoza, vključno z zračnim prometom (SESAR), plovbo po celinskih plovnih poteh (RIS) ter železniškim (ERTMS, TAF-TSI), ladijskim (VTMIS, AIS, LRIT) in cestnim prometom (eToll, eCall), glej COM(2008) 886 konč., str. 3.

4

(5)  Člen 4 predloga predvideva opredelitev tehničnih ukrepov na naslednjih področjih: (i) optimalna uporaba cestnih, prometnih in potovalnih podatkov, (ii) kontinuiranost upravljanja prometa in tovora v okviru storitev ITS na evropskih prometnih koridorjih in v somestjih, (iii) varnost v cestnem prometu ter (iv) vključitev vozila v prometno infrastrukturo.

5

(6)  Predlog določa regulativni postopek s pregledom v skladu s členom 5(a)(1) do (4) in členom 7 Sklepa 1999/468/ES.

6

(7)  Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in vmesnike do drugih vrst prevoza, T6-0283/2009.

7

(8)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in vmesnike do drugih vrst prevoza, TEN/382, 13. maj 2009.

8

(9)  Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o lažjem čezmejnem pregonu na področju varnosti v cestnem prometu, 2008/C 310/02, UL C 310, 5.12.2008, str. 9.

9

(10)  Delovni dokument Delovne skupine iz člena 29 o varstvu podatkov in posledicah za zasebnost v okviru pobude eCall, WP 125, 26. september 2006. http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/docs/wpdocs/2006/wp125_en.pdf

10

(11)  Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov, UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

11

(12)  Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah), UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

12

(13)  Skladno s členi 2(d), 6(2) in 23 Direktive 95/46/ES, omenjene v opombi 11.

13

(14)  Glej WP 125 o klicu v sili (eCall), str. 4, naveden v opombi 10.

14

(15)  Kot je navedeno v uvodni izjavi 26 Direktive 95/46/ES, bi bilo treba „za odločitev o tem, ali je oseba določljiva ali ne, upoštevati vsa sredstva, za katera se pričakuje, da jih bo uporabil bodisi upravljavec ali katera koli druga oseba za določitev take osebe.“

15

(16)  Sprememba 34, ki uvaja nov člen 6(1)(b), se glasi: „Osebni podatki se obdelajo le, če je obdelava potrebna za izvajanje aplikacij in/ali storitev ITS.“.

16

(17)  V spremembi 36 se členu 6(2) doda naslednje besedilo: „in da se jih ne sme uporabiti za namene, ki niso navedeni v tej direktivi.“.

17

(18)  Predvsem člen 3(3)(c) Direktive 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme.

18

(19)  Najboljše razpoložljive tehnologije pomenijo najučinkovitejše in najbolje razvite dejavnosti ter njihove metode delovanja, ki kažejo praktično ustreznost posameznih tehnologij, s katerimi se načeloma lahko zagotovi, da bodo sistemi in aplikacije ITS skladni z načeli varstva zasebnosti in podatkov ter z varnostnimi zahtevami, določenimi v regulativnem okviru EU.

19

(20)  Hramba podatkov o prometu in lokaciji, obdelanih v zvezi z zagotavljanjem javnih elektronskih komunikacijskih storitev v javnih komunikacijskih omrežjih je na primer urejena v Direktivi 2006/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o hrambi podatkov, pridobljenih ali obdelanih v zvezi z zagotavljanjem javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali javnih komunikacijskih omrežij, in spremembi Direktive 2002/58/ES.

20

(21)  Glej opombo 15.

21

(22)  Glej tudi pripombe ENVP glede sporočila Komisije o interoperabilnosti evropskih zbirk podatkov, 10. marec 2006. http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2006/06-03-10_Interoperability_EN.pdf

22

(23)  Glej vprašanja o zasebnosti in varstvu podatkov, ki se odpirajo z uporabo RFID, v mnenju evropskega nadzornika za varstvo podatkov o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Radiofrekvenčna identifikacija (RFID) v Evropi: naslednji koraki k okviru politike“ COM(2007), UL C 101, 23.4.2008, str. 1. http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2007/07-12-20_RFID_EN.pdf

23

(24)  Delovna skupina iz člena 29, mnenje o uporabi podatkov o lokaciji, da se zagotovijo storitve z dodano vrednostjo, DS 115, november 2005. http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/docs/wpdocs/2005/wp115_en.pdf

24

(25)  Glej WP 125 o klicu v sili (eCall), str. 5, naveden v opombi 10.

25

(26)  Glej opombo 13.

26

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 25.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/16

---

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 47/03

| Datum sprejetja odločitve | 14.1.2010 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | NN 68/09 |
| Država članica | Madžarska |
| Regija | The whole territory of Hungary |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Liquidity scheme for Hungarian banks |
| Pravna podlaga | Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 8/B. §-a alapján. |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu |
| Oblika pomoči | Ugodno posojilo |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči 4 000 mio. EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | do 30.6.2010 |
| Gospodarski sektorji | Finančno posredništvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Pénzügyminisztérium |
| Budapest |
| József nádor tér 2–4. |
| 1051 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Datum sprejetja odločitve

14.1.2010

Referenčna številka državne pomoči

NN 68/09

Država članica

Madžarska

Regija

The whole territory of Hungary

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Liquidity scheme for Hungarian banks

Pravna podlaga

Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 8/B. §-a alapján.

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu

Oblika pomoči

Ugodno posojilo

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči 4 000 mio. EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

do 30.6.2010

Gospodarski sektorji

Finančno posredništvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Pénzügyminisztérium

Budapest

József nádor tér 2–4.

1051

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 22.12.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 374/09 |
| Država članica | Irska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | National Development Plan 2007-2013. R&D&I aid scheme |
| Pravna podlaga | Ireland National Development Plan 2007-2013 — Agriculture and Food Development Programme — Agriculture and Forestry Competitiveness Sub-Programme — Forestry element |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Raziskave in razvoj, varstvo okolja |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki






  — | 2007: 2,79 mio. EUR; |

Datum sprejetja odločitve

22.12.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 374/09

Država članica

Irska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

National Development Plan 2007-2013. R&D&I aid scheme

Pravna podlaga

Ireland National Development Plan 2007-2013 — Agriculture and Food Development Programme — Agriculture and Forestry Competitiveness Sub-Programme — Forestry element

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Raziskave in razvoj, varstvo okolja

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Načrtovani letni izdatki

—

2007: 2,79 mio. EUR;

| — | 2008: 3,02 mio. EUR; |
| --- | --- |

—

2008: 3,02 mio. EUR;

| — | 2009–2013: 4,0 mio. EUR; |
| --- | --- |

—

2009–2013: 4,0 mio. EUR;

Skupni znesek načrtovane pomoči 25,81 mio. EUR

Intenzivnost

Ukrep, ki ne pomeni pomoči

Trajanje

1.1.2007–31.12.2013

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Department of Agriculture, Fisheries and Food |
| --- |
| Agriculture House |
| Kildare Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |

Department of Agriculture, Fisheries and Food

Agriculture House

Kildare Street

Dublin 2

IRELAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 16.12.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 470/09 |
| Država članica | Češka |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Program bezpečnostního výzkumu ČR 2010–2015 |
| Pravna podlaga | Zákon č. 132/2002 Sb., o podpoře výzkumu, experimentálního vývoje a inovací z veřejných prostředků a o změně některých souvisejících zákonů. Usnesení vlády České republiky ze dne 12. ledna 2009 č. 50. |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Raziskave in razvoj, inovacije |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči 2 394 mio. CZK |
| Intenzivnost | 100 % |
| Trajanje | do 31.12.2015 |
| Gospodarski sektorji | — |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerstvo vnitra ČR |
| Nad Štolou 3 |
| 170 34 Praha 7 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Datum sprejetja odločitve

16.12.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 470/09

Država članica

Češka

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Program bezpečnostního výzkumu ČR 2010–2015

Pravna podlaga

Zákon č. 132/2002 Sb., o podpoře výzkumu, experimentálního vývoje a inovací z veřejných prostředků a o změně některých souvisejících zákonů. Usnesení vlády České republiky ze dne 12. ledna 2009 č. 50.

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Raziskave in razvoj, inovacije

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči 2 394 mio. CZK

Intenzivnost

100 %

Trajanje

do 31.12.2015

Gospodarski sektorji

—

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerstvo vnitra ČR

Nad Štolou 3

170 34 Praha 7

ČESKÁ REPUBLIKA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 22.12.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 502/09 |
| Država članica | Nemčija |
| Regija | Freie und Hansestadt Hamburg |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungsinstitute und zur Förderung von Netzwerken und Clustern |
| Pravna podlaga | §§ 23 und 44 der Haushaltsordnung der Freien und Hansestadt Hamburg und die dazu erlassenen Verwaltungsvorschriften sowie deren Anlagen. Hamburgisches Verwaltungsverfahrensgesetz (HmbVwVfG); Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungseinrichtungen, von Prozess- und Betriebsinnovationen im Dienstleistungssektor, von Innovationsberatungsdiensten und innovationsunterstützenden Dienstleistungen sowie von Netzwerken und Clustern. |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Raziskave in razvoj |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki 18 mio. EUR
  Skupni znesek načrtovane pomoči 72 mio. EUR |
| Intenzivnost | 80 % |
| Trajanje | do 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | — |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

22.12.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 502/09

Država članica

Nemčija

Regija

Freie und Hansestadt Hamburg

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungsinstitute und zur Förderung von Netzwerken und Clustern

Pravna podlaga

§§ 23 und 44 der Haushaltsordnung der Freien und Hansestadt Hamburg und die dazu erlassenen Verwaltungsvorschriften sowie deren Anlagen. Hamburgisches Verwaltungsverfahrensgesetz (HmbVwVfG); Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungseinrichtungen, von Prozess- und Betriebsinnovationen im Dienstleistungssektor, von Innovationsberatungsdiensten und innovationsunterstützenden Dienstleistungen sowie von Netzwerken und Clustern.

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Raziskave in razvoj

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Načrtovani letni izdatki 18 mio. EUR

Skupni znesek načrtovane pomoči 72 mio. EUR

Intenzivnost

80 %

Trajanje

do 31.12.2013

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

—

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 17.12.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 680/09 |
| Država članica | Romunija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Modification of N 478/09 Individual State Guarantee for Ford Romania S.A |
| Pravna podlaga | Ministry of Public Finance Order No 138/2009 for the approval of the procedures on Government public debt concentration by issuing of State Guarantees |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu |
| Oblika pomoči | Jamstvo |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči 400 mio. EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | 2009–2014 |
| Gospodarski sektorji | Industrija motornih vozil |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministry of Public Finance |
| Str. Apolodor nr. 17, sector 5 |
| București |
| ROMÂNIA |

Datum sprejetja odločitve

17.12.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 680/09

Država članica

Romunija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Modification of N 478/09 Individual State Guarantee for Ford Romania S.A

Pravna podlaga

Ministry of Public Finance Order No 138/2009 for the approval of the procedures on Government public debt concentration by issuing of State Guarantees

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu

Oblika pomoči

Jamstvo

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči 400 mio. EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

2009–2014

Gospodarski sektorji

Industrija motornih vozil

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministry of Public Finance

Str. Apolodor nr. 17, sector 5

București

ROMÂNIA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

---

| 25.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/20

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.5768 – Klöckner/Becker)

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 47/04

Komisija se je 19. februarja 2010 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v nemščina in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32010M5768. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32010M5768. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

| 25.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/20

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.5771 – CSN/CIMPOR)

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 47/05

Komisija se je 15. februarja 2010 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32010M5771. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32010M5771. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 25.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/21

---

Menjalni tečaji eura (1)

24. februarja 2010

2010/C 47/06

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3547 |
| JPY | japonski jen | 122,16 |
| DKK | danska krona | 7,4427 |
| GBP | funt šterling | 0,87750 |
| SEK | švedska krona | 9,7850 |
| CHF | švicarski frank | 1,4641 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,0290 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,880 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 270,50 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7093 |
| PLN | poljski zlot | 3,9926 |
| RON | romunski leu | 4,1260 |
| TRY | turška lira | 2,0958 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5191 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4306 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,5185 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,9588 |
| SGD | singapurski dolar | 1,9099 |
| KRW | južnokorejski won | 1 559,43 |
| ZAR | južnoafriški rand | 10,5358 |
| CNY | kitajski juan | 9,2485 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,2699 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 616,76 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6107 |
| PHP | filipinski peso | 62,532 |
| RUB | ruski rubelj | 40,6900 |
| THB | tajski bat | 44,753 |
| BRL | brazilski real | 2,4680 |
| MXN | mehiški peso | 17,4655 |
| INR | indijska rupija | 62,6990 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3547

JPY

japonski jen

122,16

DKK

danska krona

7,4427

GBP

funt šterling

0,87750

SEK

švedska krona

9,7850

CHF

švicarski frank

1,4641

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,0290

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,880

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

270,50

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7093

PLN

poljski zlot

3,9926

RON

romunski leu

4,1260

TRY

turška lira

2,0958

AUD

avstralski dolar

1,5191

CAD

kanadski dolar

1,4306

HKD

hongkonški dolar

10,5185

NZD

novozelandski dolar

1,9588

SGD

singapurski dolar

1,9099

KRW

južnokorejski won

1 559,43

ZAR

južnoafriški rand

10,5358

CNY

kitajski juan

9,2485

HRK

hrvaška kuna

7,2699

IDR

indonezijska rupija

12 616,76

MYR

malezijski ringit

4,6107

PHP

filipinski peso

62,532

RUB

ruski rubelj

40,6900

THB

tajski bat

44,753

BRL

brazilski real

2,4680

MXN

mehiški peso

17,4655

INR

indijska rupija

62,6990

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 25.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/22

---

Novi motiv na nacionalni strani tečajnih eurokovancev

2010/C 47/07

Image

Motiv na nacionalni strani novega španskega priložnostnega tečajnega eurokovanca za 2 EUR

Tečajni eurokovanci so zakonito plačilno sredstvo na celotnem območju eura. Komisija objavlja vse nove motive eurokovancev, da bi seznanila vse, ki so v svojem poklicu v stiku s kovanci, in širšo javnost (1). V skladu s sklepi Sveta z dne 10. februarja 2009 (2) lahko države članice območja eura in države, ki so s Skupnostjo sklenile monetarni sporazum o izdaji tečajnih eurskih kovancev, izdajo določene količine priložnostnih tečajnih eurskih kovancev pod določenimi pogoji, zlasti pod pogojem, da se uporabi samo kovanec v apoenu 2 EUR. Ti kovanci imajo enake tehnične lastnosti kot običajni eurokovanci za 2 EUR, nacionalna stran kovanca pa je opremljena s priložnostnim motivom, ki ima močno nacionalno ali evropsko simboliko.

Država izdajateljica: Španija

Priložnostni motiv: Zgodovinsko središče Kordobe, svetovna dediščina Unesca.

Opis motiva: Notranji del kovanca kaže notranjost Velike mošeje – katedrale Kordobe. Na levi strani je oznaka kovnice. V spodnjem delu je izpisano ime države izdajateljice, ki mu sledi leto izdaje: „ESPAÑA 2010“.

Na zunanjem kolobarju kovanca je dvanajst zvezd evropske zastave.

Obseg izdaje: 8 milijonov

Datum izdaje: prvo četrtletje 2010.

---

(1)  V zvezi z motivi na nacionalnih straneh vseh kovancev, izdanih leta 2002, glej UL C 373, 28.12.2001, str. 1.

(2)  Glej sklepe Sveta za gospodarske in finančne zadeve z dne 10. februarja 2009 in Priporočilo Komisije z dne 19. decembra 2008 o skupnih smernicah za nacionalne strani in izdajo eurokovancev, namenjenih obtoku (UL L 9, 14.1.2009, str. 52).

---

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ Efte

| 25.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/23

---

Ne pomeni državne pomoči v smislu člena 61 Sporazuma EGP

2010/C 47/08

Nadzorni organ EFTA meni, da spodaj navedeni ukrep ne pomeni državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

| Datum sprejetja (odločitve) | : | 7. oktober 2009 |
| --- | --- | --- |
| Št. zadeve | : | 55120 |
| Država Efte | : | Norveška |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | : | domnevna pomoč, dodeljena v zvezi s prodajo delnic v podjetju Youngstorget 2 AS |
| Vrsta ukrepa | : | ni pomoč |
| Gospodarski sektorji | : | upravljanje poslovne lastnine |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | : | Občina Oslo |
| Rådhuset |
| 0037 Oslo |
| NORWAY |

Datum sprejetja (odločitve)

:

7. oktober 2009

Št. zadeve

:

55120

Država Efte

:

Norveška

Naziv (in/ali ime upravičenca)

:

domnevna pomoč, dodeljena v zvezi s prodajo delnic v podjetju Youngstorget 2 AS

Vrsta ukrepa

:

ni pomoč

Gospodarski sektorji

:

upravljanje poslovne lastnine

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

:

Občina Oslo

Rådhuset

0037 Oslo

NORWAY

Drugi podatki

:

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani Nadzornega organa Efte:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

V Mnenja

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

| 25.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/24

---

Obvestilo o začetku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterega polietilen tereftalata s poreklom, med drugim, iz Republike Koreje

2010/C 47/09

Komisija je prejela zahtevek za delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“).

1.   Zahtevek za pregled

Zahtevek je vložil Odbor za polietilen tereftalat (PET) („vložnik“), ki zastopa sedem proizvajalcev Unije.

Zahtevek je po obsegu omejen na preiskavo dampinga glede proizvajalca izvoznika KP Chemical Group, ki ga sestavljata Honam Petrochemicals Corp. in KP Chemical Corp. („KP Chemical Group“), ter nekaterih vidikov škode.

2.   Izdelek

Izdelek, ki se pregleduje, je polietilen tereftalat z viskoznim številom 78 ml/g ali več, v skladu s standardom ISO 1628-5, trenutno uvrščen v oznako KN 3907 60 20 in s poreklom iz Republike Koreje („zadevni izdelek“).

3.   Obstoječi ukrepi

Trenutno veljavni ukrep je dokončna protidampinška dajatev, uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 192/2007 (2) za uvoz nekaterega polietilen tereftalata s poreklom, med drugim, iz Republike Koreje.

4.   Razlogi za pregled

Zahtevek v skladu s členom 11(3) temelji na prima facie dokazih, ki jih je predložil vložnik, in sicer, da so se za KP Chemical Group okoliščine, na podlagi katerih so bili uvedeni obstoječi ukrepi, spremenile in da so te spremembe trajne.

Vložnik je priskrbel prima facie dokaze, da v zvezi s KP Chemical Group nadaljevanje ukrepov na sedanji ravni nič, uvedenih februarja 2007 po pregledu zaradi izteka ukrepov in delnem vmesnem pregledu, ne zadostuje več za izravnavo škodljivega dampinga. Primerjava konstruirane normalne vrednosti proizvajalca izvoznika in njegovih izvoznih cen v Unijo kaže na znatno stopnjo dampinga.

Vložnik je ravno tako priskrbel prima facie dokaze, da je izvoz KP Chemical Group v Unijo nelojalno nižal prodajne in ciljne cene industrije Unije.

Zato se zdi, da nadaljevanje ukrepov na sedanji ravni, ki temelji na prej ugotovljeni stopnji dampinga, za izravnavo škodljivega dampinga ne zadostuje več.

5.   Postopek

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstaja dovolj dokazov, ki upravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, zato začenja pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe.

S preiskavo se bo ocenilo, ali je treba v zvezi s proizvajalcem izvoznikom še naprej uporabljati, odpraviti ali spremeniti sedanje ukrepe. Kot del ocene bo preučena trditev, da je izvoz KP Chemical Group v Unijo nelojalno nižal prodajne in ciljne cene industrije Unije.

Glede na očitno veliko število proizvajalcev Unije, vključenih v ta postopek, se Komisija v skladu s členom 17 osnovne uredbe lahko odloči za vzorčenje.

Če se ugotovi, da je treba ukrepe za proizvajalca izvoznika spremeniti, bo morda treba spremeniti stopnjo dajatve, ki se uporablja za uvoz zadevnega izdelka od družb, ki niso posamično navedene v členu 1 Uredbe (ES) št. 192/2007.

(a)   Vprašalniki

Da bi Komisija pridobila informacije, za katere meni, da so potrebne za njeno preiskavo, bo poslala vprašalnike zgoraj navedenemu proizvajalcu izvozniku, industriji Unije in organom države izvoznice. Komisija mora te informacije in dokazila prejeti v roku iz točke 6(a).

(b)   Zbiranje informacij in zaslišanja

Vse zainteresirane stranke so vabljene, da izrazijo svoja stališča, predložijo poleg izpolnjenih vprašalnikov še druge informacije in zagotovijo ustrezna dokazila. Komisija mora te informacije in dokazila prejeti v roku iz točke 6(a).

Poleg tega lahko Komisija zasliši zainteresirane stranke, če te vložijo zahtevek in v njem navedejo posebne razloge, zaradi katerih bi morale biti zaslišane. Ta zahtevek mora biti vložen v roku iz točke 6(b).

6.   Roki

(a)   Rok, v katerem se stranke lahko javijo, predložijo izpolnjene vprašalnike in kakršne koli druge informacije

Če zainteresirane stranke želijo, da se med preiskavo upoštevajo njihova stališča, se morajo javiti Komisiji, izraziti svoja stališča in predložiti izpolnjene vprašalnike ali kakršne koli druge informacije v 37 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, če ni določeno drugače. Opozoriti je treba, da je uveljavljanje večine pravic v postopku, določenih v osnovni uredbi, odvisno od tega, ali se stranka javi v navedenem roku.

(b)   Zaslišanja

Vse zainteresirane stranke lahko pri Komisiji zaprosijo tudi za zaslišanje v istem 37-dnevnem roku.

7.   Pisna stališča, izpolnjeni vprašalniki in korespondenca

Vsa stališča in zahtevki zainteresiranih strank morajo biti predloženi v pisni obliki (ne v elektronski obliki, razen če ni določeno drugače), v njih pa morajo biti navedeni ime, naslov, elektronski naslov, telefonska številka ter številka telefaksa zainteresirane stranke. Vsa pisna stališča, vključno z informacijami, zahtevanimi v tem obvestilu, izpolnjenimi vprašalniki in korespondenco, ki jih zainteresirane stranke predložijo na zaupni osnovi, se opremijo z oznako „Interno“ (3) ter se jim v skladu s členom 19(2) osnovne uredbe priloži nezaupna različica, ki je opremljena z oznako „V pregled zainteresiranim strankam“.

Naslov Komisije za korespondenco:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 04/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 04/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22956505

8.   Nesodelovanje

Če katera koli zainteresirana stranka zavrne dostop do potrebnih informacij, jih ne zagotovi v določenih rokih ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo pozitivne ali negativne ugotovitve.

Če se ugotovi, da je katera koli zainteresirana stranka predložila napačne ali zavajajoče informacije, se te ne upoštevajo, v skladu s členom 18 osnovne uredbe pa se lahko uporabijo razpoložljiva dejstva. Če zainteresirana stranka ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in se zato uporabijo razpoložljiva dejstva, je lahko izid za to stranko manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

9.   Časovni okvir preiskave

Preiskava se v skladu s členom 11(5) osnovne uredbe zaključi v 15 mesecih po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

10.   Obdelava osebnih podatkov

Vsi osebni podatki, zbrani v tej preiskavi, bodo obdelani v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (4).

11.   Pooblaščenec za zaslišanje

Opozoriti je treba tudi, da lahko zainteresirane stranke, ki menijo, da imajo težave pri uveljavljanju pravic do obrambe, zahtevajo posredovanje pooblaščenca za zaslišanje GD za trgovino. Pooblaščenec deluje kot posrednik med zainteresiranimi strankami in službami Komisije, tako da po potrebi posreduje pri proceduralnih zadevah, ki vplivajo na zaščito njihovih interesov v določenem postopku, zlasti glede zadev v zvezi z dostopom do dokumentacije, zaupnostjo podatkov, podaljšanjem rokov in predložitvijo pisnih in/ali ustnih stališč. Dodatne informacije in kontaktni podatki so zainteresiranim strankam na voljo na spletnih straneh pooblaščenca za zaslišanje na spletišču GD za trgovino (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

(2)  UL L 59, 27.2.2007, str. 1.

(3)  To pomeni, da je dokument samo za interno uporabo. Zaščiten je v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z dostopom javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43). Je zaupen dokument v skladu s členom 19 osnovne uredbe in členom 6 Sporazuma STO o izvajanju člena VI GATT 1994 (Protidampinški sporazum).

(4)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 25.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/27

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 47/10

| 1. | Komisija je 17. februarja 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji HAVI Global Logistics GmbH („HAVI“, Nemčija), ki pripada skupini HAVI Group LP (ZDA), in McKey Luxembourg S.à.r.l („KeyLux“, Luksemburg), ki pripada skupini Keystone Group (ZDA), z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje, pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe ES o združitvah skupni nadzor nad podjetjem STI Freight Management GmbH („STI Freight“, Nemčija). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 17. februarja 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji HAVI Global Logistics GmbH („HAVI“, Nemčija), ki pripada skupini HAVI Group LP (ZDA), in McKey Luxembourg S.à.r.l („KeyLux“, Luksemburg), ki pripada skupini Keystone Group (ZDA), z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje, pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe ES o združitvah skupni nadzor nad podjetjem STI Freight Management GmbH („STI Freight“, Nemčija).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za HAVI: logistika in distribucija živilskih in neživilskih izdelkov, predelava hrane, pakiranje in administracija ter promocijsko trženje, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za HAVI: logistika in distribucija živilskih in neživilskih izdelkov, predelava hrane, pakiranje in administracija ter promocijsko trženje,

| — | za KeyLux: špediterske storitve, logistika in distribucija v živilskem sektorju, |
| --- | --- |

—

za KeyLux: špediterske storitve, logistika in distribucija v živilskem sektorju,

| — | za STI Freight: prevzem dejavnosti podjetij mreže STI Global Network v sektorju špediterskih storitev za živilske in neživilske izdelke. |
| --- | --- |

—

za STI Freight: prevzem dejavnosti podjetij mreže STI Global Network v sektorju špediterskih storitev za živilske in neživilske izdelke.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navebdo sklicne številke COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight J na naslov.





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navebdo sklicne številke COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight J na naslov.

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 25.2.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 47/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 47/28

---

Obvestilo o prošnji v skladu s členom 30 Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta

Prošnja naročnika

2010/C 47/11

Dne 15. februarja 2010 je Komisija prejela prošnjo v skladu s členom 30(5) Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (1). Prvi delovni dan po prejemu prošnje je bil 16. februar 2010.

Ta prošnja, ki jo je poslala družba Compagnia Valdostana delle Acque S.p.A., se nanaša na proizvodnjo in prodajo električne energije v Italiji. Navedeni člen 30 določa, da se Direktiva 2004/17/ES ne uporablja, če je zadevna dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen. Presoja teh okoliščin se izvede izključno na podlagi Direktive 2004/17/ES in ne vpliva na uporabo pravil o konkurenci.

Komisija ima za sprejem odločitve o tej prošnji na voljo tri mesece od zgoraj navedenega delovnega dne. Rok se torej izteče 16. maja 2010.

Ta rok bo morda možno podaljšati za tri mesece. Obvestilo o takšnem podaljšanju bo objavljeno.

V skladu z drugim pododstavkom člena 30(6) se nove prošnje v zvezi s proizvodnjo in prodajo električne energije v Italiji, ki bi bile vložene pred iztekom roka, predvidenega za to prošnjo, ne štejejo za začetek novih postopkov in se obravnavajo v okviru te prošnje.

---

(1)  UL L 134, 30.4.2004, str. 1.

---