# Uradni list C 143/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2010.143.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 143 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 532. junij 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2010.143.slv

Uradni list

Evropske unije

C 143

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 532. junij 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Svet |
| 2010/C 143/01 | Mnenja Sveta o posodobljeni različici programa Belgije za stabilnost, 2009–2012 | 1 |
| 2010/C 143/02 | Mnenje Sveta o posodobljeni različici programa Litve za konvergenco, 2009–2012 | 6 |
| 2010/C 143/03 | Mnenje Sveta o posodobljeni različici programa Luksemburga za stabilnost, 2009–2014 | 12 |
| 2010/C 143/04 | Mnenja Sveta o posodobljeni različici programa Poljske za konvergenco, 2009–2012 | 17 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Svet

2010/C 143/01

Mnenja Sveta o posodobljeni različici programa Belgije za stabilnost, 2009–2012

1

2010/C 143/02

Mnenje Sveta o posodobljeni različici programa Litve za konvergenco, 2009–2012

6

2010/C 143/03

Mnenje Sveta o posodobljeni različici programa Luksemburga za stabilnost, 2009–2014

12

2010/C 143/04

Mnenja Sveta o posodobljeni različici programa Poljske za konvergenco, 2009–2012

17

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 143/05 | Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 22 |
| 2010/C 143/06 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5874 – Barclays/Blackstone/Portfolio Hotels) (
  1
  ) | 25 |
| 2010/C 143/07 | Obvestilo v skladu s členom 12 § 5a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92, v zvezi z informacijami carinskih organov držav članic glede uvrščanja blaga v carinsko nomenklaturo | 26 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2010/C 143/05

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

22

2010/C 143/06

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5874 – Barclays/Blackstone/Portfolio Hotels) (
  1
  )

1

25

2010/C 143/07

Obvestilo v skladu s členom 12 § 5a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92, v zvezi z informacijami carinskih organov držav članic glede uvrščanja blaga v carinsko nomenklaturo

26

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 143/08 | Obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih glavnih refinančnih operacijah: 1,00 % 1. junija 2010 – Menjalni tečaji eura | 27 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2010/C 143/09 | Obvestilo o vlogi za dovoljenje za raziskovanje tekočih in plinastih ogljikovodikov, imenovano Costa del Sole – Italijanska Republika – Dežela Sicilija – Deželni odbor za energijo in gospodarske javne službe – Deželni oddelek za energijo – Deželni urad za ogljikovodike in geotermalno energijo (U.R.I.G.) | 28 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2010/C 143/08

Obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih glavnih refinančnih operacijah: 1,00 % 1. junija 2010 – Menjalni tečaji eura

27

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2010/C 143/09

Obvestilo o vlogi za dovoljenje za raziskovanje tekočih in plinastih ogljikovodikov, imenovano Costa del Sole – Italijanska Republika – Dežela Sicilija – Deželni odbor za energijo in gospodarske javne službe – Deželni oddelek za energijo – Deželni urad za ogljikovodike in geotermalno energijo (U.R.I.G.)

28

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 143/10 | Obvestilo o veljavnih protidampinških ukrepih v zvezi z uvozom nekaterih hladilnikov side-by-side (ameriški hladilniki) s poreklom iz Republike Koreje v Unijo: sprememba naslova družbe, za katero se uporablja individualna stopnja protidampinške dajatve | 30 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 143/11 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5818 – Ericsson/LG Electronics/JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 32 |
| 2010/C 143/12 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5808 – JSA/Jacquet Metals/IMS) (
  1
  ) | 33 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

2010/C 143/10

Obvestilo o veljavnih protidampinških ukrepih v zvezi z uvozom nekaterih hladilnikov side-by-side (ameriški hladilniki) s poreklom iz Republike Koreje v Unijo: sprememba naslova družbe, za katero se uporablja individualna stopnja protidampinške dajatve

30

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2010/C 143/11

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5818 – Ericsson/LG Electronics/JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

32

2010/C 143/12

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5808 – JSA/Jacquet Metals/IMS) (
  1
  )

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Svet

| 2.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 143/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 143/1

---

MNENJA SVETA

o posodobljeni različici programa Belgije za stabilnost, 2009–2012

2010/C 143/01

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 26. aprila 2010 proučil posodobljeno različico program Belgije za stabilnost, ki obravnava obdobje 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 26. aprila 2010 proučil posodobljeno različico program Belgije za stabilnost, ki obravnava obdobje 2009–2012.

| (2) | Zlom svetovne trgovine ter čedalje manjše zaupanje, učinki premoženja in ostrejši kreditni pogoji so privedli do močnega krčenja belgijskega gospodarstva proti koncu leta 2008. Upad gospodarske rasti je bil sicer zelo hud, vendar mu je sledila relativno močna ponovna rast v drugi polovici leta 2009, ki je deloma izvirala iz začasnih dejavnikov, vključno z (domačimi in tujimi) svežnji spodbud in pozitivnim prispevkom zalog.
  Pričakuje se, da se bo rast v prvi polovici leta 2010 znova upočasnila zaradi ovir, ki so posledica prestrukturiranja finančnih institucij in nadaljnje rasti brezposelnosti ter slabe izkoriščenosti zmogljivosti. Medtem ko bi lahko k oživitvi zaradi velike odprtosti belgijskega gospodarstva znatno prispevala ponovna rast svetovne trgovine, pa je lahko obseg te spodbude omejen, saj je Belgija v zadnjih letih izgubila stroškovno konkurenčnost. Upad ima zelo negativen učinek na javne finance. Splošni javnofinančni primanjkljaj se je povečal z 1,2 % BDP leta 2008 na 5,9 % BDP leta 2009. Medtem ko se je delež javnega dolga v BDP med letoma 2000 in 2007 zaradi na splošno previdnih fiskalnih politik zmanjšal, se je začel leta 2008 znova povečevati zaradi posegov v finančni sektor (na 97,9 % leta 2009). Svet je 2. decembra 2009 sklenil, da v Belgiji obstaja čezmerni primanjkljaj, in izdal priporočilo za zmanjšanje primanjkljaja do leta 2012 s povprečno letno fiskalno prilagoditvijo na ravni 0,75 % BDP. Zaradi močnega poslabšanja javnih financ ter nadpovprečnega vpliva staranja prebivalstva na proračun in znatnih pogojnih obveznosti, ki so sledili operacijam za stabilizacijo finančnega sistema, so potrebne nadaljnja proračunska konsolidacija in strukturne reforme za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(2)

Zlom svetovne trgovine ter čedalje manjše zaupanje, učinki premoženja in ostrejši kreditni pogoji so privedli do močnega krčenja belgijskega gospodarstva proti koncu leta 2008. Upad gospodarske rasti je bil sicer zelo hud, vendar mu je sledila relativno močna ponovna rast v drugi polovici leta 2009, ki je deloma izvirala iz začasnih dejavnikov, vključno z (domačimi in tujimi) svežnji spodbud in pozitivnim prispevkom zalog.

Pričakuje se, da se bo rast v prvi polovici leta 2010 znova upočasnila zaradi ovir, ki so posledica prestrukturiranja finančnih institucij in nadaljnje rasti brezposelnosti ter slabe izkoriščenosti zmogljivosti. Medtem ko bi lahko k oživitvi zaradi velike odprtosti belgijskega gospodarstva znatno prispevala ponovna rast svetovne trgovine, pa je lahko obseg te spodbude omejen, saj je Belgija v zadnjih letih izgubila stroškovno konkurenčnost. Upad ima zelo negativen učinek na javne finance. Splošni javnofinančni primanjkljaj se je povečal z 1,2 % BDP leta 2008 na 5,9 % BDP leta 2009. Medtem ko se je delež javnega dolga v BDP med letoma 2000 in 2007 zaradi na splošno previdnih fiskalnih politik zmanjšal, se je začel leta 2008 znova povečevati zaradi posegov v finančni sektor (na 97,9 % leta 2009). Svet je 2. decembra 2009 sklenil, da v Belgiji obstaja čezmerni primanjkljaj, in izdal priporočilo za zmanjšanje primanjkljaja do leta 2012 s povprečno letno fiskalno prilagoditvijo na ravni 0,75 % BDP. Zaradi močnega poslabšanja javnih financ ter nadpovprečnega vpliva staranja prebivalstva na proračun in znatnih pogojnih obveznosti, ki so sledili operacijam za stabilizacijo finančnega sistema, so potrebne nadaljnja proračunska konsolidacija in strukturne reforme za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti javnih financ.

| (3) | Čeprav je opazovani padec dejanskega BDP v kriznem obdobju večinoma cikličen, je neugodno vplival tudi na raven potencialne proizvodnje. Poleg tega lahko kriza vpliva tudi na potencialno srednjeročno rast, in sicer zaradi manjših naložb, omejitev razpoložljivosti kreditov in naraščajoče strukturne brezposelnosti. Nadalje vpliv gospodarske krize potencira negativne učinke staranja prebivalstva na potencialni proizvod in vzdržnost javnih financ. Glede na navedeno bo bistvenega pomena pospešiti strukturne reforme v podporo potencialni rasti. Za Belgijo je zlasti pomembno, da začne izvajati reforme za izboljšanje konkurence, predvsem pri mrežnih gospodarskih panogah, ter reforme za povečanje priliva delovne sile, vključno z reformami trga dela (med drugim sistem za oblikovanje plač in spodbude za vstop na trg dela) in pokojninskega sistema. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav je opazovani padec dejanskega BDP v kriznem obdobju večinoma cikličen, je neugodno vplival tudi na raven potencialne proizvodnje. Poleg tega lahko kriza vpliva tudi na potencialno srednjeročno rast, in sicer zaradi manjših naložb, omejitev razpoložljivosti kreditov in naraščajoče strukturne brezposelnosti. Nadalje vpliv gospodarske krize potencira negativne učinke staranja prebivalstva na potencialni proizvod in vzdržnost javnih financ. Glede na navedeno bo bistvenega pomena pospešiti strukturne reforme v podporo potencialni rasti. Za Belgijo je zlasti pomembno, da začne izvajati reforme za izboljšanje konkurence, predvsem pri mrežnih gospodarskih panogah, ter reforme za povečanje priliva delovne sile, vključno z reformami trga dela (med drugim sistem za oblikovanje plač in spodbude za vstop na trg dela) in pokojninskega sistema.

| (4) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realni BDP po znižanju za 3,1 % leta 2009 povečal za 1,1 % leta 2010 ter dosegel 1,7 % leta 2011 in 2,2 % leta 2012. Po napovedih služb Komisije iz jeseni 2009 se pričakuje, da bo leta 2010 letna rast BDP postala nekoliko pozitivna (0,6 %) in da bo leta 2011 narasla na 1,5 %. Toda te projekcije se zdijo nekoliko nizke glede na novejše informacije, vključno z rezultatom za drugo polovico leta 2009, ki je boljši od pričakovanega. Zdi se, da predvidena sestava rasti pripisuje nekoliko prevelik pomen vplivu domačega povpraševanja na rast leta 2010, za pozneje pa je videti realistična. Glede na trenutno razpoložljive informacije (2) so predpostavke o rasti iz programa torej na splošno verjetne, sestava rasti za leto 2010 pa je optimistična. Projekcije iz programa glede inflacije se zdijo realistične. Po drugi strani pa se zdijo predpostavke o rasti plač visoke, saj bi morala manjša rast stroškov dela v drugih državah euroobmočja zaradi velike brezposelnosti povzročati nekoliko znižanje belgijskih plač. Poleg tega predvideno povišanje stroškov dela na zaposlenega znatno presega predvideno rast produktivnosti. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realni BDP po znižanju za 3,1 % leta 2009 povečal za 1,1 % leta 2010 ter dosegel 1,7 % leta 2011 in 2,2 % leta 2012. Po napovedih služb Komisije iz jeseni 2009 se pričakuje, da bo leta 2010 letna rast BDP postala nekoliko pozitivna (0,6 %) in da bo leta 2011 narasla na 1,5 %. Toda te projekcije se zdijo nekoliko nizke glede na novejše informacije, vključno z rezultatom za drugo polovico leta 2009, ki je boljši od pričakovanega. Zdi se, da predvidena sestava rasti pripisuje nekoliko prevelik pomen vplivu domačega povpraševanja na rast leta 2010, za pozneje pa je videti realistična. Glede na trenutno razpoložljive informacije (2) so predpostavke o rasti iz programa torej na splošno verjetne, sestava rasti za leto 2010 pa je optimistična. Projekcije iz programa glede inflacije se zdijo realistične. Po drugi strani pa se zdijo predpostavke o rasti plač visoke, saj bi morala manjša rast stroškov dela v drugih državah euroobmočja zaradi velike brezposelnosti povzročati nekoliko znižanje belgijskih plač. Poleg tega predvideno povišanje stroškov dela na zaposlenega znatno presega predvideno rast produktivnosti.

| (5) | V programu je ocenjeno, da bo splošni javnofinančni primanjkljaj leta 2009 znašal 5,9 % BDP. V znatnem povečanju primanjkljaja z 1,2 % BDP leta 2008 se kaže predvsem vpliv krize na javne finance, vendar je tudi posledica stimulacijskih ukrepov v višini 0,5 % BDP, ki jih je vlada sprejela v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Povečanje primanjkljaja je večinoma posledica povečanja deleža odhodkov v BDP. Po programu naj bi fiskalna politika postala v letih 2010 in 2011 restriktivna, še bolj pa leta 2012, da bi do leta 2012 zmanjšali čezmerni primanjkljaj in znova vzpostavili vzdržen javnofinančni položaj. To je na splošno v skladu z izhodno strategijo, ki jo zagovarja Svet, tudi ob upoštevanju velikega deleža javnega dolga v BDP in nadpovprečnega vpliva staranja na proračun. |
| --- | --- |

(5)

V programu je ocenjeno, da bo splošni javnofinančni primanjkljaj leta 2009 znašal 5,9 % BDP. V znatnem povečanju primanjkljaja z 1,2 % BDP leta 2008 se kaže predvsem vpliv krize na javne finance, vendar je tudi posledica stimulacijskih ukrepov v višini 0,5 % BDP, ki jih je vlada sprejela v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Povečanje primanjkljaja je večinoma posledica povečanja deleža odhodkov v BDP. Po programu naj bi fiskalna politika postala v letih 2010 in 2011 restriktivna, še bolj pa leta 2012, da bi do leta 2012 zmanjšali čezmerni primanjkljaj in znova vzpostavili vzdržen javnofinančni položaj. To je na splošno v skladu z izhodno strategijo, ki jo zagovarja Svet, tudi ob upoštevanju velikega deleža javnega dolga v BDP in nadpovprečnega vpliva staranja na proračun.

| (6) | Cilj programa je splošni javnofinančni primanjkljaj v višini 4,8 % BDP leta 2010, kar je skladno s priporočilom Sveta na podlagi člena 126(7) z dne 2. decembra 2009. V zveznem proračunu za leto 2010 je bil predviden primanjkljaj v višini 5,6 % BDP. Popravek proračunskega cilja za leto 2010 navzdol kaže ugodnejše makroekonomske možnosti v posodobljeni različici programa (z zmanjšanjem primanjkljaja za približno 0,3 % BDP) ter dejstvo, da v zveznem proračunu niso upoštevani načrtovani konsolidacijski ukrepi drugih vladnih ravni v višini 0,5 % BDP. V skladu s posodobljeno različico programa se delež prihodkov poveča s 47,7 % BDP leta 2009 na 49,1 % leta 2010, medtem ko delež odhodkov naraste s 53,7 % na 53,9 % BDP. V programu se strukturni primanjkljaj (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, ki ga službe Komisije preračunajo na podlagi podatkov iz programa v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo) zmanjša s 3,8 % BDP leta 2009 na 3,4 % BDP leta 2010. Glede na to, da so bili v programu nekateri od začasnih stimulacijskih ukrepov leta 2009 (0,2 % BDP) uvrščeni med enkratne ukrepe, naj bi celotna prilagoditev znašala 0,5 % BDP. V izboljšanju strukturnega salda leta 2010 se kažejo konsolidacijski ukrepi v višini približno 1 % BDP. Ti ukrepi zajemajo povečanje dohodnine v Flandriji, porast trošarin, višje davke od dohodka pravnih oseb, nefiskalne prihodke, ki izvirajo iz bančnega sektorja in proizvajalcev jedrske energije, ter prihranke pri vmesni potrošnji in plačah. To se deloma izravna z ekspanzivno rastjo odhodkov zaradi predhodnih ukrepov in vpliva staranja prebivalstva na proračun (približno 0,5 % BDP). Vloga enkratnih ukrepov je zelo omejena (pod 0,1 % BDP). |
| --- | --- |

(6)

Cilj programa je splošni javnofinančni primanjkljaj v višini 4,8 % BDP leta 2010, kar je skladno s priporočilom Sveta na podlagi člena 126(7) z dne 2. decembra 2009. V zveznem proračunu za leto 2010 je bil predviden primanjkljaj v višini 5,6 % BDP. Popravek proračunskega cilja za leto 2010 navzdol kaže ugodnejše makroekonomske možnosti v posodobljeni različici programa (z zmanjšanjem primanjkljaja za približno 0,3 % BDP) ter dejstvo, da v zveznem proračunu niso upoštevani načrtovani konsolidacijski ukrepi drugih vladnih ravni v višini 0,5 % BDP. V skladu s posodobljeno različico programa se delež prihodkov poveča s 47,7 % BDP leta 2009 na 49,1 % leta 2010, medtem ko delež odhodkov naraste s 53,7 % na 53,9 % BDP. V programu se strukturni primanjkljaj (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, ki ga službe Komisije preračunajo na podlagi podatkov iz programa v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo) zmanjša s 3,8 % BDP leta 2009 na 3,4 % BDP leta 2010. Glede na to, da so bili v programu nekateri od začasnih stimulacijskih ukrepov leta 2009 (0,2 % BDP) uvrščeni med enkratne ukrepe, naj bi celotna prilagoditev znašala 0,5 % BDP. V izboljšanju strukturnega salda leta 2010 se kažejo konsolidacijski ukrepi v višini približno 1 % BDP. Ti ukrepi zajemajo povečanje dohodnine v Flandriji, porast trošarin, višje davke od dohodka pravnih oseb, nefiskalne prihodke, ki izvirajo iz bančnega sektorja in proizvajalcev jedrske energije, ter prihranke pri vmesni potrošnji in plačah. To se deloma izravna z ekspanzivno rastjo odhodkov zaradi predhodnih ukrepov in vpliva staranja prebivalstva na proračun (približno 0,5 % BDP). Vloga enkratnih ukrepov je zelo omejena (pod 0,1 % BDP).

| (7) | Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije je zmanjšati čezmerni primanjkljaj do leta 2012 skladno s priporočilom Sveta na podlagi člena 126(7) z dne 2. decembra 2009 ter vzpostaviti nominalno in strukturno uravnotežen proračun do leta 2015. V ta namen je cilj programa zmanjšati nominalni primanjkljaj s 5,9 % BDP leta 2009 na 4,8 % leta 2010, na 4,1 % leta 2011 in na 3 % leta 2012. Primarni saldo kaže nekoliko večje zmanjšanje, saj naj bi se v programskem obdobju odhodki za obresti povečali za 0,2 % BDP. Strukturni primanjkljaj (preračunan na podlagi podatkov iz programa) se izboljša s 3,8 % BDP leta 2009 na 3,4 % BDP leta 2010, na 2,9 % BDP leta 2011 in na 2,2 % BDP leta 2012. Po prilagoditvi v višini 0,5 % BDP leta 2010 sta v programu načrtovani prilagoditvi v višini 0,5 % in 0,75 % BDP leta 2011 oziroma 2012, tako da v programskem obdobju prilagoditev povprečno presega 0,5 % BDP letno. To je nekoliko pod povprečno fiskalno prilagoditvijo v višini 0,75 % BDP, priporočeno na podlagi člena 126(7), ker potek temelji na boljših makroekonomskih predpostavkah. Ta prilagoditev se zdi nekoliko osredotočena na zadnji del programskega obdobja in bolj temelji na povečanjih prihodka kot na omejevanju odhodka. Prilagoditev temelji na močnem zmanjšanju zveznega javnofinančnega primanjkljaja in na manjših zmanjšanjih primanjkljajev sistema socialne varnosti ter regij in skupnosti. Vlada ne predvideva enkratnih ukrepov. Ukrepi v podporo cilju za leto 2011 deloma niso opredeljeni, za leto 2012 pa sploh ni opredeljen noben ukrep. Program potrjuje zavezanost srednjeročnemu cilju, in sicer strukturnemu proračunskemu presežku v višini 0,5 % BDP. Glede na najnovejše projekcije in stopnjo dolga se v srednjeročnem cilju odražajo cilji pakta, toda v programu ni predvideno, da bi bil ta cilj dosežen v programskem obdobju. |
| --- | --- |

(7)

Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije je zmanjšati čezmerni primanjkljaj do leta 2012 skladno s priporočilom Sveta na podlagi člena 126(7) z dne 2. decembra 2009 ter vzpostaviti nominalno in strukturno uravnotežen proračun do leta 2015. V ta namen je cilj programa zmanjšati nominalni primanjkljaj s 5,9 % BDP leta 2009 na 4,8 % leta 2010, na 4,1 % leta 2011 in na 3 % leta 2012. Primarni saldo kaže nekoliko večje zmanjšanje, saj naj bi se v programskem obdobju odhodki za obresti povečali za 0,2 % BDP. Strukturni primanjkljaj (preračunan na podlagi podatkov iz programa) se izboljša s 3,8 % BDP leta 2009 na 3,4 % BDP leta 2010, na 2,9 % BDP leta 2011 in na 2,2 % BDP leta 2012. Po prilagoditvi v višini 0,5 % BDP leta 2010 sta v programu načrtovani prilagoditvi v višini 0,5 % in 0,75 % BDP leta 2011 oziroma 2012, tako da v programskem obdobju prilagoditev povprečno presega 0,5 % BDP letno. To je nekoliko pod povprečno fiskalno prilagoditvijo v višini 0,75 % BDP, priporočeno na podlagi člena 126(7), ker potek temelji na boljših makroekonomskih predpostavkah. Ta prilagoditev se zdi nekoliko osredotočena na zadnji del programskega obdobja in bolj temelji na povečanjih prihodka kot na omejevanju odhodka. Prilagoditev temelji na močnem zmanjšanju zveznega javnofinančnega primanjkljaja in na manjših zmanjšanjih primanjkljajev sistema socialne varnosti ter regij in skupnosti. Vlada ne predvideva enkratnih ukrepov. Ukrepi v podporo cilju za leto 2011 deloma niso opredeljeni, za leto 2012 pa sploh ni opredeljen noben ukrep. Program potrjuje zavezanost srednjeročnemu cilju, in sicer strukturnemu proračunskemu presežku v višini 0,5 % BDP. Glede na najnovejše projekcije in stopnjo dolga se v srednjeročnem cilju odražajo cilji pakta, toda v programu ni predvideno, da bi bil ta cilj dosežen v programskem obdobju.

| (8) | Lahko da bodo proračunski rezultati nekoliko slabši, kot je bilo predvideno v programu. To se v letu 2010 lahko zgodi zaradi morebitne precenitve davkov od dohodka pravnih oseb. Poleg tega so ukrepi, na katerih temelji potek proračuna, za leto 2011 deloma neopredeljeni, za leto 2012 pa sploh ni bil opredeljen noben ukrep. Nadalje lahko nekoliko optimističen makroekonomski scenarij z razmeroma visokimi projekcijami glede rasti plač privede do slabših proračunskih rezultatov od pričakovanih. Vlada je obenem ponudila znatna jamstva bančnemu sektorju, kar bi lahko povečalo prihodnje primanjkljaje in dolg, če bodo jamstva unovčena, čeprav bi v prihodnje vlada lahko dobila povrnjen del stroškov za podporo finančnemu sektorju. Lahko pa tudi, da doseganje ciljev in odprava čezmernega primanjkljaja do leta 2012 nista povsem zagotovljena, saj je potek nekoliko osredotočen na zadnji del programskega obdobja, cilj v višini 3 % BDP leta 2012 pa ne pušča nobene rezerve, če upoštevamo, da fiskalni cilji v preteklosti niso bili vedno izpolnjeni. |
| --- | --- |

(8)

Lahko da bodo proračunski rezultati nekoliko slabši, kot je bilo predvideno v programu. To se v letu 2010 lahko zgodi zaradi morebitne precenitve davkov od dohodka pravnih oseb. Poleg tega so ukrepi, na katerih temelji potek proračuna, za leto 2011 deloma neopredeljeni, za leto 2012 pa sploh ni bil opredeljen noben ukrep. Nadalje lahko nekoliko optimističen makroekonomski scenarij z razmeroma visokimi projekcijami glede rasti plač privede do slabših proračunskih rezultatov od pričakovanih. Vlada je obenem ponudila znatna jamstva bančnemu sektorju, kar bi lahko povečalo prihodnje primanjkljaje in dolg, če bodo jamstva unovčena, čeprav bi v prihodnje vlada lahko dobila povrnjen del stroškov za podporo finančnemu sektorju. Lahko pa tudi, da doseganje ciljev in odprava čezmernega primanjkljaja do leta 2012 nista povsem zagotovljena, saj je potek nekoliko osredotočen na zadnji del programskega obdobja, cilj v višini 3 % BDP leta 2012 pa ne pušča nobene rezerve, če upoštevamo, da fiskalni cilji v preteklosti niso bili vedno izpolnjeni.

| (9) | Delež bruto javnega dolga je ocenjen na 97,9 % BDP leta 2009, predhodno leto pa je znašal 89,8 %. Razloga za to porast sta močno povečanje primanjkljaja in negativna rast BDP. Delež bruto javnega dolga je bil tako leta 2009 precej nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, glede na program pa se bo do leta 2011 še naprej povečeval (in dosegel 101,4 % BDP). Leta 2012 naj bi se rahlo zmanjšal na 100,6 % BDP. Glavni razlog za nadaljnje naraščanje so nenehni veliki javnofinančni primanjkljaji. Glede na negativna tveganja za proračunske cilje bi bil razvoj deleža dolga lahko manj ugoden od predvidenega v programu, zlasti od leta 2011 dalje. Zdi se, da so tveganja v zvezi z morebitno potrebo po nadaljnji podpori finančnemu sektorju v sedanjih razmerah omejena. |
| --- | --- |

(9)

Delež bruto javnega dolga je ocenjen na 97,9 % BDP leta 2009, predhodno leto pa je znašal 89,8 %. Razloga za to porast sta močno povečanje primanjkljaja in negativna rast BDP. Delež bruto javnega dolga je bil tako leta 2009 precej nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, glede na program pa se bo do leta 2011 še naprej povečeval (in dosegel 101,4 % BDP). Leta 2012 naj bi se rahlo zmanjšal na 100,6 % BDP. Glavni razlog za nadaljnje naraščanje so nenehni veliki javnofinančni primanjkljaji. Glede na negativna tveganja za proračunske cilje bi bil razvoj deleža dolga lahko manj ugoden od predvidenega v programu, zlasti od leta 2011 dalje. Zdi se, da so tveganja v zvezi z morebitno potrebo po nadaljnji podpori finančnemu sektorju v sedanjih razmerah omejena.

| (10) | Srednjeročne projekcije glede dolga, ki predpostavljajo, da se bodo stopnje rasti BDP le počasi vrnile na vrednosti, predvidene pred krizo, deleži davkov pa na ravni pred krizo, in ki vključujejo predvideno povečevanje izdatkov zaradi staranja prebivalstva, kažejo, da proračunska strategija, predvidena v programu, v sedanji obliki in brez nadaljnjega spreminjanja politike ne bi zadostovala za stabilizacijo deleža dolga v BDP do leta 2020, zato bi bilo treba konsolidacijo po programskem obdobju nadaljevati. |
| --- | --- |

(10)

Srednjeročne projekcije glede dolga, ki predpostavljajo, da se bodo stopnje rasti BDP le počasi vrnile na vrednosti, predvidene pred krizo, deleži davkov pa na ravni pred krizo, in ki vključujejo predvideno povečevanje izdatkov zaradi staranja prebivalstva, kažejo, da proračunska strategija, predvidena v programu, v sedanji obliki in brez nadaljnjega spreminjanja politike ne bi zadostovala za stabilizacijo deleža dolga v BDP do leta 2020, zato bi bilo treba konsolidacijo po programskem obdobju nadaljevati.

| (11) | Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je odločno nad povprečjem EU, kar je zlasti posledica razmeroma velikega povečanja odhodkov za pokojnine kot deleža BDP v naslednjih desetletjih. Proračunsko stanje leta 2009, kot je ocenjeno v programu, povečuje proračunski vpliv staranja prebivalstva na vrzel v vzdržnosti. Zagotavljanje primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju ter izvajanje reform trga dela in sistema socialne varnosti, zlasti nadaljnja pokojninska reforma s ciljem zajezitve napovedanega znatnega naraščanja odhodkov za pokojnine, bi prispevala k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ, ki so bila v Poročilu Komisije o vzdržnosti za leto 2009 (3) ocenjena kot srednje velika. |
| --- | --- |

(11)

Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je odločno nad povprečjem EU, kar je zlasti posledica razmeroma velikega povečanja odhodkov za pokojnine kot deleža BDP v naslednjih desetletjih. Proračunsko stanje leta 2009, kot je ocenjeno v programu, povečuje proračunski vpliv staranja prebivalstva na vrzel v vzdržnosti. Zagotavljanje primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju ter izvajanje reform trga dela in sistema socialne varnosti, zlasti nadaljnja pokojninska reforma s ciljem zajezitve napovedanega znatnega naraščanja odhodkov za pokojnine, bi prispevala k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ, ki so bila v Poročilu Komisije o vzdržnosti za leto 2009 (3) ocenjena kot srednje velika.

| (12) | Fiskalnemu okviru v Belgiji koristi dejstvo, da obstajajo neodvisne fiskalne institucije. Vseeno pa se zdijo numerična fiskalna pravila in srednjeročni proračunski okviri šibki, kar je v preteklosti prispevalo k pogostim odstopanjem. V programu je napovedana vrsta izboljšav, med njimi sklenitev večletnih proračunskih sporazumov med vsemi vladami, nekateri ukrepi v smeri večletnega proračunskega načrtovanja na zvezni ravni, pogosto in strožje nadzorovanje proračuna in načrt za izboljšanje sistema poročanja lokalnih oblasti. Vseeno bi bilo mogoče narediti še več za izboljšanje fiskalnega okvira. Zlasti manjkajo večletne izvršljive zgornje meje odhodkov. |
| --- | --- |

(12)

Fiskalnemu okviru v Belgiji koristi dejstvo, da obstajajo neodvisne fiskalne institucije. Vseeno pa se zdijo numerična fiskalna pravila in srednjeročni proračunski okviri šibki, kar je v preteklosti prispevalo k pogostim odstopanjem. V programu je napovedana vrsta izboljšav, med njimi sklenitev večletnih proračunskih sporazumov med vsemi vladami, nekateri ukrepi v smeri večletnega proračunskega načrtovanja na zvezni ravni, pogosto in strožje nadzorovanje proračuna in načrt za izboljšanje sistema poročanja lokalnih oblasti. Vseeno bi bilo mogoče narediti še več za izboljšanje fiskalnega okvira. Zlasti manjkajo večletne izvršljive zgornje meje odhodkov.

| (13) | Belgija se sooča z veliko splošno davčno obremenitvijo in visoko stopnjo javnofinančne porabe. Vlada je sprejela več ukrepov za reformiranje davčnega sistema, tudi znatna znižanja davčne obremenitve dela in v nekoliko manjši meri znižanja davkov za podjetja. Kljub tem ukrepom so na trgu dela – tudi zaradi njegove medsebojne povezanosti s sistemom nadomestil za brezposelnost – še vedno prisotne znatna nedejavnost, brezposelnost in past nizkih plač. V okviru dosledne proračunske konsolidacije bo treba v celoti kompenzirati nadaljnja znižanja davčnih obremenitev dela. Na strani odhodkov je rast primarnih odhodkov prehitela nominalno rast BDP v obdobju 2000–2009. Načrtovana reforma pokojninskega sistema je dobrodošel korak, ki bi lahko vodil k pomembnemu pozitivnemu učinku na proračun in potencialno rast. |
| --- | --- |

(13)

Belgija se sooča z veliko splošno davčno obremenitvijo in visoko stopnjo javnofinančne porabe. Vlada je sprejela več ukrepov za reformiranje davčnega sistema, tudi znatna znižanja davčne obremenitve dela in v nekoliko manjši meri znižanja davkov za podjetja. Kljub tem ukrepom so na trgu dela – tudi zaradi njegove medsebojne povezanosti s sistemom nadomestil za brezposelnost – še vedno prisotne znatna nedejavnost, brezposelnost in past nizkih plač. V okviru dosledne proračunske konsolidacije bo treba v celoti kompenzirati nadaljnja znižanja davčnih obremenitev dela. Na strani odhodkov je rast primarnih odhodkov prehitela nominalno rast BDP v obdobju 2000–2009. Načrtovana reforma pokojninskega sistema je dobrodošel korak, ki bi lahko vodil k pomembnemu pozitivnemu učinku na proračun in potencialno rast.

| (14) | Na splošno je proračunska strategija, navedena v programu, za leto 2010 skladna s priporočili Sveta na podlagi člena 126(7). Ob upoštevanju tveganj proračunska strategija od leta 2011 dalje pa morda ni v celoti skladna s priporočili Sveta na podlagi člena 126(7). Zlasti so ukrepi v podporo cilju za leto 2011 samo deloma opredeljeni, za leto 2012 pa sploh ni opredeljen noben ukrep. Nekoliko optimističen makroekonomski scenarij in letna fiskalna prilagoditev, ki je nekoliko manjša od priporočene, pomenita dodatno tveganje za nadaljnja leta. Ob upoštevanju tveganj strategija morda ne bo zadostovala, da bi se delež bruto javnega dolga dovolj hitro spet začel zmanjševati in približevati referenčni vrednosti. Zato je treba strategijo podpreti s celovito opredeljenimi ukrepi od leta 2011 dalje in proučiti dodatne ukrepe za zagotovitev doseganja ciljev, če se tveganja uresničijo. To bi pomagalo tudi spričo velikega deleža javnega dolga v BDP v Belgiji, nadpovprečnih proračunskih stroškov zaradi staranja in glede na znatne pogojne obveznosti vlade zaradi jamstev, danih finančnemu sektorju. |
| --- | --- |

(14)

Na splošno je proračunska strategija, navedena v programu, za leto 2010 skladna s priporočili Sveta na podlagi člena 126(7). Ob upoštevanju tveganj proračunska strategija od leta 2011 dalje pa morda ni v celoti skladna s priporočili Sveta na podlagi člena 126(7). Zlasti so ukrepi v podporo cilju za leto 2011 samo deloma opredeljeni, za leto 2012 pa sploh ni opredeljen noben ukrep. Nekoliko optimističen makroekonomski scenarij in letna fiskalna prilagoditev, ki je nekoliko manjša od priporočene, pomenita dodatno tveganje za nadaljnja leta. Ob upoštevanju tveganj strategija morda ne bo zadostovala, da bi se delež bruto javnega dolga dovolj hitro spet začel zmanjševati in približevati referenčni vrednosti. Zato je treba strategijo podpreti s celovito opredeljenimi ukrepi od leta 2011 dalje in proučiti dodatne ukrepe za zagotovitev doseganja ciljev, če se tveganja uresničijo. To bi pomagalo tudi spričo velikega deleža javnega dolga v BDP v Belgiji, nadpovprečnih proračunskih stroškov zaradi staranja in glede na znatne pogojne obveznosti vlade zaradi jamstev, danih finančnemu sektorju.

| (15) | Kar zadeva zahtevo po podatkih, določeno v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenčne programe, v programu manjkajo nekateri obvezni podatki in nekaj neobveznih podatkov (4). Svet je v priporočilih za odpravo čezmernega primanjkljaja z dne 2. decembra 2009, temelječih na členu 126(7), Belgijo obenem pozval, naj o napredku pri izvajanju priporočil Sveta poroča v ločenem poglavju posodobljenih različic programa za stabilnost. Belgija je to priporočilo upoštevala in predložila dopolnitev programa. |
| --- | --- |

(15)

Kar zadeva zahtevo po podatkih, določeno v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenčne programe, v programu manjkajo nekateri obvezni podatki in nekaj neobveznih podatkov (4). Svet je v priporočilih za odpravo čezmernega primanjkljaja z dne 2. decembra 2009, temelječih na členu 126(7), Belgijo obenem pozval, naj o napredku pri izvajanju priporočil Sveta poroča v ločenem poglavju posodobljenih različic programa za stabilnost. Belgija je to priporočilo upoštevala in predložila dopolnitev programa.

Splošni zaključek je, da bo proračunska naravnanost po ekspanziji leta 2009 v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva v letih 2010 in 2011 postala restriktivna, še bolj pa bo restriktivna leta 2012. Če to drži, bi se čezmerni primanjkljaj do leta 2012 moral zmanjšati, kar je v skladu s priporočilom na podlagi člena 126(7) PDEU z dne 2. decembra 2009. Delež bruto javnega dolga v BDP, ki se je zaradi ukrepov za stabilizacijo finančnega sistema leta 2008 povečal, bo do leta 2011 še naprej naraščal, zmanjševati pa se bo začel leta 2012. S tem bi se dolg spet začel manjšati. Toda potek proračuna je izpostavljen nekaterim negativnim tveganjem. Leta 2010 lahko potencialno optimistične ocene davkov privedejo do nekoliko večjega primanjkljaja in lahko terjajo dodatne ukrepe v okviru predvidenega nadzorovanja proračuna. Od leta 2011 je glavno tveganje vezano na dejstvo, da so ukrepi v podporo cilju za leto 2011 opredeljeni samo delno, za leto 2012 pa sploh ni opredeljen noben ukrep. Poleg tega pomenijo rahlo optimistične makroekonomske predpostavke skupaj s povprečno letno fiskalno prilagoditvijo, ki je nekoliko pod vrednostjo 0,75 % BDP, ki jo sicer priporoča Svet, nadaljnja negativna tveganja za cilje. Belgijska vlada se je v programu vseeno zavezala, da bo sprejela potrebne izredne ukrepe, če gospodarska rast ne bo zadostovala za dosego ciljnega primanjkljaja v višini 3 % BDP leta 2012, in morda bo to dejansko potrebno. Za prilagoditev je lahko koristno tudi večje osredotočanje na omejevanje odhodkov. Medtem ko je v programu napovedana vrsta izboljšav fiskalnega okvira, pa je le treba več storiti v podporo konsolidacijski prilagoditvi, zlasti kar zadeva uvajanje izvršljivih večletnih zgornjih mej odhodkov.

Ob upoštevanju zgornje ocene in priporočila na podlagi člena 126(7) PDEU z dne 2. decembra 2009 naj Belgija:

| (i) | zagotovi, da bo ciljni primanjkljaj za leto 2010 iz programa dosežen; opredeli ukrepe, na katerih temeljijo proračunski cilji od leta 2011 dalje, da bo dosegla povprečno letno fiskalno prilagoditev na ravni 0,75 % BDP v skladu s priporočilom po členu 126(7); naj bo pripravljena na okrepitev fiskalne prilagoditve, če se tveganja v zvezi s tem, da je scenarij iz programa ugodnejši od scenarija iz priporočila po členu 126(7), uresničijo; v skladu s priporočilom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem naj poleg fiskalne prilagoditve izkoristi sleherno priložnost, vključno z boljšimi gospodarskimi pogoji, da bi pospešila zniževanje deleža bruto dolga proti referenčni vrednosti 60 % BDP; |
| --- | --- |

(i)

zagotovi, da bo ciljni primanjkljaj za leto 2010 iz programa dosežen; opredeli ukrepe, na katerih temeljijo proračunski cilji od leta 2011 dalje, da bo dosegla povprečno letno fiskalno prilagoditev na ravni 0,75 % BDP v skladu s priporočilom po členu 126(7); naj bo pripravljena na okrepitev fiskalne prilagoditve, če se tveganja v zvezi s tem, da je scenarij iz programa ugodnejši od scenarija iz priporočila po členu 126(7), uresničijo; v skladu s priporočilom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem naj poleg fiskalne prilagoditve izkoristi sleherno priložnost, vključno z boljšimi gospodarskimi pogoji, da bi pospešila zniževanje deleža bruto dolga proti referenčni vrednosti 60 % BDP;

| (ii) | zagotovi velike primarne presežke na srednji rok ter začne izvajati strukturne reforme, da bi izboljšala dolgoročno vzdržnost javnih financ; |
| --- | --- |

(ii)

zagotovi velike primarne presežke na srednji rok ter začne izvajati strukturne reforme, da bi izboljšala dolgoročno vzdržnost javnih financ;

| (iii) | izboljša kakovost javnih financ s sprejetjem strožjega proračunskega okvira, ki bo zajemal oblikovanje izvršljivih večletnih zgornjih mej odhodkov. |
| --- | --- |

(iii)

izboljša kakovost javnih financ s sprejetjem strožjega proračunskega okvira, ki bo zajemal oblikovanje izvršljivih večletnih zgornjih mej odhodkov.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (sprememba v %) | PS jan. 2010 | 1,0 | –3,1 | 1,1 | 1,7 | 2,2 |
| KOM nov. 2009 | 1,0 | –2,9 | 0,6 | 1,5 | — |
| PS sep. 2009 | 1,1 | –3,1 | 0,4 | 1,9 | 2,4 |
| Inflacija po HICP
  (v %) | PS jan. 2010 | 4,5 | 0,0 | 1,5 | 1,7 | 1,8 |
| KOM nov. 2009 | 4,5 | 0,0 | 1,3 | 1,5 | — |
| PS sep. 2009 | 4,5 | 0,0 | 1,5 | 1,6 | 1,6 |
| Proizvodna vrze (5)

  (v % potencialnega BDP) | PS jan. 2010 | 1,8 | –2,4 | –2,5 | –2,2 | –1,4 |
| KOM nov. 2009 (6) | 1,7 | –2,3 | –2,8 | –2,4 | — |
| PS sep. 2009 | 2,0 | –2,3 | –2,9 | –2,3 | –1,5 |
| Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet
  (v % BDP) | PS jan. 2010 | — | — | — | — | — |
| KOM nov. 2009 | –0,2 | 0,1 | 0,4 | 0,3 | — |
| PS sep. 2009 | –1,6 | –1,9 | –2,1 | –2,3 | — |
| Javnofinančni prihodki
  (v % BDP) | PS jan. 2010 | 48,8 | 47,7 | 49,1 | 49,5 | 49,8 |
| KOM nov. 2009 | 48,8 | 47,7 | 48,0 | 48,2 | — |
| PS sep. 2009 | 48,7 | 47,9 | 48,1 | 48,5 | 49,2 |
| Javnofinančni odhodki
  (v % BDP) | PS jan. 2010 | 50,0 | 53,7 | 53,9 | 53,6 | 52,8 |
| KOM nov. 2009 | 50,0 | 53,6 | 53,8 | 54,0 | — |
| PS sep. 2009 | 49,9 | 53,8 | 54,1 | 53,9 | 53,6 |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS jan. 2010 | –1,2 | –5,9 | –4,8 | –4,1 | –3,0 |
| KOM nov. 2009 | –1,2 | –5,9 | –5,8 | –5,8 | — |
| PS sep. 2009 | –1,2 | –5,9 | –6,0 | –5,5 | –4,4 |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS jan. 2010 | 2,6 | –2,3 | –1,10 | –0,4 | 0,8 |
| KOM nov. 2009 | 2,6 | –2,0 | –1,8 | –1,7 | — |
| PS sep. 2009 | 2,5 | –2,0 | –1,9 | –1,2 | –0,1 |
| Ciklično prilagojeni saldo (5)

  (v % BDP) | PS jan. 2010 | –2,2 | –4,6 | –3,4 | –2,9 | –2,2 |
| KOM nov. 2009 | –2,1 | –4,6 | –4,3 | –4,5 | — |
| PS sep. 2009 | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| Strukturni saldo (7)

  (v % BDP) | PS jan. 2010 | –2,2 | –3,8 | –3,4 | –2,9 | –2,2 |
| KOM nov. 2009 | –2,2 | –4,2 | –4,4 | –4,5 | — |
| PS sep. 2009 | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS jan. 2010 | 89,8 | 97,9 | 100,6 | 101,4 | 100,6 |
| KOM nov. 2009 | 89,8 | 97,2 | 101,2 | 104,0 | — |
| PS sep. 2009 | 89,7 | 97,5 | 101,9 | 103,9 | 104,3 |
| Program za stabilnost (PS); Napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2008

2009

2010

2011

2012

Realni BDP

(sprememba v %)

PS jan. 2010

1,0

–3,1

1,1

1,7

2,2

KOM nov. 2009

1,0

–2,9

0,6

1,5

—

PS sep. 2009

1,1

–3,1

0,4

1,9

2,4

Inflacija po HICP

(v %)

PS jan. 2010

4,5

0,0

1,5

1,7

1,8

KOM nov. 2009

4,5

0,0

1,3

1,5

—

PS sep. 2009

4,5

0,0

1,5

1,6

1,6

Proizvodna vrze (5)

(v % potencialnega BDP)

PS jan. 2010

1,8

–2,4

–2,5

–2,2

–1,4

KOM nov. 2009 (6)

1,7

–2,3

–2,8

–2,4

—

PS sep. 2009

2,0

–2,3

–2,9

–2,3

–1,5

Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet

(v % BDP)

PS jan. 2010

—

—

—

—

—

KOM nov. 2009

–0,2

0,1

0,4

0,3

—

PS sep. 2009

–1,6

–1,9

–2,1

–2,3

—

Javnofinančni prihodki

(v % BDP)

PS jan. 2010

48,8

47,7

49,1

49,5

49,8

KOM nov. 2009

48,8

47,7

48,0

48,2

—

PS sep. 2009

48,7

47,9

48,1

48,5

49,2

Javnofinančni odhodki

(v % BDP)

PS jan. 2010

50,0

53,7

53,9

53,6

52,8

KOM nov. 2009

50,0

53,6

53,8

54,0

—

PS sep. 2009

49,9

53,8

54,1

53,9

53,6

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS jan. 2010

–1,2

–5,9

–4,8

–4,1

–3,0

KOM nov. 2009

–1,2

–5,9

–5,8

–5,8

—

PS sep. 2009

–1,2

–5,9

–6,0

–5,5

–4,4

Primarni saldo

(v % BDP)

PS jan. 2010

2,6

–2,3

–1,10

–0,4

0,8

KOM nov. 2009

2,6

–2,0

–1,8

–1,7

—

PS sep. 2009

2,5

–2,0

–1,9

–1,2

–0,1

Ciklično prilagojeni saldo (5)

(v % BDP)

PS jan. 2010

–2,2

–4,6

–3,4

–2,9

–2,2

KOM nov. 2009

–2,1

–4,6

–4,3

–4,5

—

PS sep. 2009

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

Strukturni saldo (7)

(v % BDP)

PS jan. 2010

–2,2

–3,8

–3,4

–2,9

–2,2

KOM nov. 2009

–2,2

–4,2

–4,4

–4,5

—

PS sep. 2009

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS jan. 2010

89,8

97,9

100,6

101,4

100,6

KOM nov. 2009

89,8

97,2

101,2

104,0

—

PS sep. 2009

89,7

97,5

101,9

103,9

104,3

Program za stabilnost (PS); Napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_sl.htm

(2)  V oceni so upoštevane zlasti napovedi služb Komisije iz jeseni 2009, pa tudi druge informacije, ki so bile odtlej na voljo.

(3)  V sklepih z dne 10. novembra 2009 v zvezi z vzdržnostjo javnih financ „Svet [...] poziva države članice, naj se v prihodnjih programih za stabilnost in konvergenco posvetijo predvsem strategijam za doseganje vzdržnosti“, ter dalje „poziva Komisijo, naj skupaj z Odborom za ekonomsko politiko in Ekonomsko-finančnim odborom še pred objavo naslednjega poročila o vzdržnosti dodatno razvije metodologijo za ocenjevanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ“. Naslednje poročilo je predvideno v letu 2012.

(4)  Zlasti manjkajo podatki o sektorskih saldih.

(5)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(6)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 1,7 %, 1,1 %, 1,0 % oziroma 1,2 % v obdobju 2008–2011.

(7)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Glede na najnovejši program enkratni in drugi začasni ukrepi za leto 2009 primanjkljaj povečujejo (za 0,8 % BDP); glede na napoved služb Komisije iz novembra 2009 pa ga za leti 2008 in 2010 zmanjšujejo (za 0,1 % BDP), za leto 2009 pa povečujejo (za 0,5 % BDP).

Vir:

Program za stabilnost (PS); Napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

| 2.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 143/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 143/6

---

MNENJE SVETA

o posodobljeni različici programa Litve za konvergenco, 2009–2012

2010/C 143/02

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 26. aprila 2010 preučil posodobljeno različico programa Litve za konvergenco za obdobje 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 26. aprila 2010 preučil posodobljeno različico programa Litve za konvergenco za obdobje 2009–2012.

| (2) | Litva je na poti iz ene od najhujših recesij v EU. Obdobje hitre in vedno manj vzdržne rasti, ki je bila predvsem posledica domačega povpraševanja in razmaha nepremičninskega sektorja, se je leta 2008 končalo, ko je balon domačega trga počil, položaj pa se je dodatno poslabšal še zaradi svetovne finančne krize, zaradi česar se je zmanjšalo zunanje povpraševanje in so se močno zaostrili pogoji za dostopnost posojil. Strm padec povpraševanja na domačem trgu in odpiranje dodatnih zmogljivosti so pomagali zmanjšati nastala neravnovesja, znižati inflacijo ter odpraviti zunanji primanjkljaj, predvsem zaradi velikega upada uvoza.
  Saldo tekočega računa, ki je bil v letih izredne rasti izrazito negativen in se je financiral z uvozom kapitala v povezavi z bančnim sektorjem, kar je povzročilo hitro povečanje neto zunanje zadolženosti, je v letu 2009 presegel 3,1 % BDP, kot je bilo predvideno. Litva se je morala zaradi močnega upada javnofinančnih prihodkov, do katerega je prišlo zaradi krčenja gospodarske dejavnosti, ter posledic ekspanzionistične fiskalne politike pred parlamentarnimi volitvami leta 2008 spopasti z obsežnimi fiskalnimi izzivi. Vlada se je odzvala z uvedbo odločne politike, katere cilj je bila fiskalna konsolidacija, ki naj bi zajezila slabšanje javnih financ in omejila naraščanje dolga, s tem pa med drugim potrdila tudi verodostojnost ureditve valutnega odbora. Glede na velika notranja in zunanja neravnovesja, ki so se nakopičila v letih izjemne rasti, in težave pri zagotavljanju novih virov financiranja na mednarodnem trgu po izbruhu svetovne finančne krize, je bil to preudaren odziv, ki je bil v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Proti Litvi pa je bil kljub temu sprožen postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ko je Svet 7. julija 2009 sklenil, da ima država čezmeren primanjkljaj. V posodobljenih priporočilih (člen 126(7), izdanih 16. februarja 2010) je Svet pozval Litvo k zmanjšanju čezmernega primanjkljaja do leta 2012. Za to pa je potrebna ambiciozna fiskalna konsolidacija (povprečna letna prilagoditev fiskalna prilagoditev 2,25 % BDP), podprta s strukturnimi reformami. Da bi Litva zagotovila pomoč gospodarstvu v težavah, je v ospredje postavila črpanje sredstev iz strukturnih skladov EU in ga povečala. Med krizo se je gospodarstvo izkazalo za zelo fleksibilno, saj je z znižanjem cen in plač poskrbelo za pomembno prilagoditev. Vendar pa je za dolgoročno konvergenco nevarno veliko povečanje brezposelnosti, ki bi lahko postala strukturna. Glavne naloge gospodarstva za ponovno pozitivno in vzdržno rast ter preprečevanje nevzdržnih notranjih in zunanjih neravnovesij so zagotavljanje usklajenosti rasti plač s produktivnostjo, izboljšanje konkurenčnosti ter spodbujanje prestrukturiranja sektorjev v bolj tržne sektorje in nadaljnjega usmerjanja v srednje- in visokotehnološke proizvode. Pomembna prilagoditev javnih financ na pričakovano nižjo rast v prihodnjih letih se je že začela, vendar je treba poskrbeti za nadaljnji srednjeročni napredek. |
| --- | --- |

(2)

Litva je na poti iz ene od najhujših recesij v EU. Obdobje hitre in vedno manj vzdržne rasti, ki je bila predvsem posledica domačega povpraševanja in razmaha nepremičninskega sektorja, se je leta 2008 končalo, ko je balon domačega trga počil, položaj pa se je dodatno poslabšal še zaradi svetovne finančne krize, zaradi česar se je zmanjšalo zunanje povpraševanje in so se močno zaostrili pogoji za dostopnost posojil. Strm padec povpraševanja na domačem trgu in odpiranje dodatnih zmogljivosti so pomagali zmanjšati nastala neravnovesja, znižati inflacijo ter odpraviti zunanji primanjkljaj, predvsem zaradi velikega upada uvoza.

Saldo tekočega računa, ki je bil v letih izredne rasti izrazito negativen in se je financiral z uvozom kapitala v povezavi z bančnim sektorjem, kar je povzročilo hitro povečanje neto zunanje zadolženosti, je v letu 2009 presegel 3,1 % BDP, kot je bilo predvideno. Litva se je morala zaradi močnega upada javnofinančnih prihodkov, do katerega je prišlo zaradi krčenja gospodarske dejavnosti, ter posledic ekspanzionistične fiskalne politike pred parlamentarnimi volitvami leta 2008 spopasti z obsežnimi fiskalnimi izzivi. Vlada se je odzvala z uvedbo odločne politike, katere cilj je bila fiskalna konsolidacija, ki naj bi zajezila slabšanje javnih financ in omejila naraščanje dolga, s tem pa med drugim potrdila tudi verodostojnost ureditve valutnega odbora. Glede na velika notranja in zunanja neravnovesja, ki so se nakopičila v letih izjemne rasti, in težave pri zagotavljanju novih virov financiranja na mednarodnem trgu po izbruhu svetovne finančne krize, je bil to preudaren odziv, ki je bil v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Proti Litvi pa je bil kljub temu sprožen postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ko je Svet 7. julija 2009 sklenil, da ima država čezmeren primanjkljaj. V posodobljenih priporočilih (člen 126(7), izdanih 16. februarja 2010) je Svet pozval Litvo k zmanjšanju čezmernega primanjkljaja do leta 2012. Za to pa je potrebna ambiciozna fiskalna konsolidacija (povprečna letna prilagoditev fiskalna prilagoditev 2,25 % BDP), podprta s strukturnimi reformami. Da bi Litva zagotovila pomoč gospodarstvu v težavah, je v ospredje postavila črpanje sredstev iz strukturnih skladov EU in ga povečala. Med krizo se je gospodarstvo izkazalo za zelo fleksibilno, saj je z znižanjem cen in plač poskrbelo za pomembno prilagoditev. Vendar pa je za dolgoročno konvergenco nevarno veliko povečanje brezposelnosti, ki bi lahko postala strukturna. Glavne naloge gospodarstva za ponovno pozitivno in vzdržno rast ter preprečevanje nevzdržnih notranjih in zunanjih neravnovesij so zagotavljanje usklajenosti rasti plač s produktivnostjo, izboljšanje konkurenčnosti ter spodbujanje prestrukturiranja sektorjev v bolj tržne sektorje in nadaljnjega usmerjanja v srednje- in visokotehnološke proizvode. Pomembna prilagoditev javnih financ na pričakovano nižjo rast v prihodnjih letih se je že začela, vendar je treba poskrbeti za nadaljnji srednjeročni napredek.

| (3) | Čeprav je zmanjšanje dejanskega BDP zaradi krize večinoma ciklično, je negativno vplivalo tudi na raven potencialne proizvodnje. Zaradi manjših vlaganj, omejene razpoložljivosti posojil in naraščajoče strukturne brezposelnosti lahko kriza poleg tega vpliva na potencialno srednjeročno rast. Poleg tega pa zaradi posledic gospodarske krize narašča tudi negativni vpliv staranja prebivalstva na potencialno proizvodnjo in vzdržnost javnih financ. Zato bo nujno treba pospešiti izvajanje strukturnih reform, da bi spodbudili potencialno rast. Za Litvo je zlasti pomembno, da izboljša upravne zmogljivosti, pospeši izvajanje reform na področju zdravstva in socialnega zavarovanja ter poveča kakovost visokošolskega izobraževanja in vseživljenjskega učenja, s tem pa izboljša strokovno znanje in produktivnost. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav je zmanjšanje dejanskega BDP zaradi krize večinoma ciklično, je negativno vplivalo tudi na raven potencialne proizvodnje. Zaradi manjših vlaganj, omejene razpoložljivosti posojil in naraščajoče strukturne brezposelnosti lahko kriza poleg tega vpliva na potencialno srednjeročno rast. Poleg tega pa zaradi posledic gospodarske krize narašča tudi negativni vpliv staranja prebivalstva na potencialno proizvodnjo in vzdržnost javnih financ. Zato bo nujno treba pospešiti izvajanje strukturnih reform, da bi spodbudili potencialno rast. Za Litvo je zlasti pomembno, da izboljša upravne zmogljivosti, pospeši izvajanje reform na področju zdravstva in socialnega zavarovanja ter poveča kakovost visokošolskega izobraževanja in vseživljenjskega učenja, s tem pa izboljša strokovno znanje in produktivnost.

| (4) | V makroekonomskem scenariju, na katerem temelji program, je predvideno, da se bo realni BDP po padcu za 15,0 % v letu 2009 povečal za 1,6 % v letu 2010 in za 3,2 % v letu 2011, vendar pa se bo njegova rast v letu 2012 zopet upočasnila na samo 1,2 %. Scenarij predvideva, da bo povpraševanje na domačem trgu v letu 2010 še dodatno upadlo, ker bo stanje na trgu dela še naprej neugodno in posojilni pogoji strogi, še naprej pa se bo izvajala tudi fiskalna konsolidacija. Rast v letu 2010 je zato odvisna od močne oživitve zunanjega povpraševanja, ki jo spremljajo pridobitve tržnih deležev, in oživitve vlaganj v osnovna sredstva, pretežno podprta s pospešenim črpanjem sredstev iz strukturnih skladov EU. Iz makroekonomskega scenarija je razvidno, da bo vlada nadaljevala fiskalno konsolidacijo. Povpraševanje na domačem trgu bo predvidoma pozitivno prispevalo k rasti po letu 2011. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da ta scenarij temelji na ugodnih predpostavkah o rasti za leto 2010. Medtem ko se zdi, da je 2,2-odstotna povprečna stopnja rasti, predvidena za zadnji dve programski leti, uresničljiva, pa to ne velja za profil in sestavo rasti med dvoletnim obdobjem. Projekcije programa glede inflacije se zdijo realistične. Že zabeležen nominalni padec cen in plač na domačem trgu naj bi se v letu 2010 v skladu s programom in napovedmi služb Komisije iz jeseni 2009 nadaljeval.
  Glede na izjemen padec uvoza, ki je posledica recesije, se je prejšnji visoki zunanji primanjkljaj spremenil v presežek, ki se bo predvidoma ohranil tudi v letu 2011, potem pa bo saldo zaradi oživitve povpraševanja na domačem trgu postal nekoliko negativen. To je zelo verjetno, čeprav je zunanji presežek, ki je napovedan za leto 2010, precej višji od napovedi služb Komisije. Brezposelnost se bo v letu 2010 predvidoma še povečala, nato pa se začela od leta 2011 naprej zmanjševati. Monetarne predpostavke in predpostavke o menjalnem tečaju programa so skladne s preostalim delom makroekonomskega scenarija. |
| --- | --- |

(4)

V makroekonomskem scenariju, na katerem temelji program, je predvideno, da se bo realni BDP po padcu za 15,0 % v letu 2009 povečal za 1,6 % v letu 2010 in za 3,2 % v letu 2011, vendar pa se bo njegova rast v letu 2012 zopet upočasnila na samo 1,2 %. Scenarij predvideva, da bo povpraševanje na domačem trgu v letu 2010 še dodatno upadlo, ker bo stanje na trgu dela še naprej neugodno in posojilni pogoji strogi, še naprej pa se bo izvajala tudi fiskalna konsolidacija. Rast v letu 2010 je zato odvisna od močne oživitve zunanjega povpraševanja, ki jo spremljajo pridobitve tržnih deležev, in oživitve vlaganj v osnovna sredstva, pretežno podprta s pospešenim črpanjem sredstev iz strukturnih skladov EU. Iz makroekonomskega scenarija je razvidno, da bo vlada nadaljevala fiskalno konsolidacijo. Povpraševanje na domačem trgu bo predvidoma pozitivno prispevalo k rasti po letu 2011. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da ta scenarij temelji na ugodnih predpostavkah o rasti za leto 2010. Medtem ko se zdi, da je 2,2-odstotna povprečna stopnja rasti, predvidena za zadnji dve programski leti, uresničljiva, pa to ne velja za profil in sestavo rasti med dvoletnim obdobjem. Projekcije programa glede inflacije se zdijo realistične. Že zabeležen nominalni padec cen in plač na domačem trgu naj bi se v letu 2010 v skladu s programom in napovedmi služb Komisije iz jeseni 2009 nadaljeval.

Glede na izjemen padec uvoza, ki je posledica recesije, se je prejšnji visoki zunanji primanjkljaj spremenil v presežek, ki se bo predvidoma ohranil tudi v letu 2011, potem pa bo saldo zaradi oživitve povpraševanja na domačem trgu postal nekoliko negativen. To je zelo verjetno, čeprav je zunanji presežek, ki je napovedan za leto 2010, precej višji od napovedi služb Komisije. Brezposelnost se bo v letu 2010 predvidoma še povečala, nato pa se začela od leta 2011 naprej zmanjševati. Monetarne predpostavke in predpostavke o menjalnem tečaju programa so skladne s preostalim delom makroekonomskega scenarija.

| (5) | Splošni javnofinančni primanjkljaj za leto 2009 naj bi v skladu s programom znašal 9,1 % BDP. Bistveno poslabšanje glede na 3,2-odstotni primanjkljaj v letu 2008 je sicer predvsem posledica znatnega izpada pobranih davkov zaradi občutno slabših gospodarskih rezultatov (ocenjeno 16,9-odstotno krčenje nominalnega BDP v primerjavi s pričakovano 0,9-odstotno stopnjo rasti iz prejšnje posodobljene različice programa), čeprav so bili med letom sprejeti obsežni ukrepi proračunske konsolidacije, ki znašajo približno 8 % BDP. Prihodki so se izrazito zmanjšali, kar pomeni, da je gospodarska dejavnost precej nižja od pričakovane, čeprav so se prihodki zmanjšali bolj, kot bi bilo to pričakovati glede na standardne elastičnosti. Zaradi znatnega zmanjšanja javnofinančne porabe in plač v javnem sektorju so se glede na raven v letu 2008 na splošno zmanjšali tudi odhodki. Restriktivna naravnanost glede odhodkov zato ni zadostovala za izravnavo posledic gospodarske krize na dohodkovni strani. Predvideno poslabšanje strukturnega salda za leto 2009 je treba obravnavati previdno, saj standardne elastičnosti zaradi izjemno spremenljivih gospodarskih razmer morda ne bodo dovolj zajele učinka izjemnega gospodarskega upada. Fiskalna politika bo v letu 2010 in v naslednjih letih v skladu s programom še naprej restriktivna. Ob upoštevanju relativno neugodnega proračunskega in gospodarskega stanja Litve je nadaljnje fiskalno varčevanje v letu 2010 primerna rešitev, ki je v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Skupaj z izhodno strategijo, ki jo priporoča Svet, in s ciljem zmanjšanja čezmernega primanjkljaja do leta 2012 bi moralo to prispevati k občutno bolj vzdržnim javnim financam. |
| --- | --- |

(5)

Splošni javnofinančni primanjkljaj za leto 2009 naj bi v skladu s programom znašal 9,1 % BDP. Bistveno poslabšanje glede na 3,2-odstotni primanjkljaj v letu 2008 je sicer predvsem posledica znatnega izpada pobranih davkov zaradi občutno slabših gospodarskih rezultatov (ocenjeno 16,9-odstotno krčenje nominalnega BDP v primerjavi s pričakovano 0,9-odstotno stopnjo rasti iz prejšnje posodobljene različice programa), čeprav so bili med letom sprejeti obsežni ukrepi proračunske konsolidacije, ki znašajo približno 8 % BDP. Prihodki so se izrazito zmanjšali, kar pomeni, da je gospodarska dejavnost precej nižja od pričakovane, čeprav so se prihodki zmanjšali bolj, kot bi bilo to pričakovati glede na standardne elastičnosti. Zaradi znatnega zmanjšanja javnofinančne porabe in plač v javnem sektorju so se glede na raven v letu 2008 na splošno zmanjšali tudi odhodki. Restriktivna naravnanost glede odhodkov zato ni zadostovala za izravnavo posledic gospodarske krize na dohodkovni strani. Predvideno poslabšanje strukturnega salda za leto 2009 je treba obravnavati previdno, saj standardne elastičnosti zaradi izjemno spremenljivih gospodarskih razmer morda ne bodo dovolj zajele učinka izjemnega gospodarskega upada. Fiskalna politika bo v letu 2010 in v naslednjih letih v skladu s programom še naprej restriktivna. Ob upoštevanju relativno neugodnega proračunskega in gospodarskega stanja Litve je nadaljnje fiskalno varčevanje v letu 2010 primerna rešitev, ki je v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Skupaj z izhodno strategijo, ki jo priporoča Svet, in s ciljem zmanjšanja čezmernega primanjkljaja do leta 2012 bi moralo to prispevati k občutno bolj vzdržnim javnim financam.

| (6) | V programu je predvideno zmanjšanje nominalnega primanjkljaja na 8,1 % BDP za leto 2010; v primerjavi s ciljnim primanjkljajem, ki je bil določen v proračunu, sprejetim decembra 2009, in znaša 9,5 % BDP, so se predvideni makroekonomski obeti od takrat torej izboljšali. Izboljšanje v primerjavi z ocenjenim rezultatom za leto 2009 se lahko pretežno pripiše dodatnemu znatnemu zmanjšanju odhodkov (približno 4 % BDP), zlasti pa tekoče javnofinančne porabe, vključno s plačami v javnem sektorju in socialnimi prejemki. Delež odhodkov v BDP pa se bo v programu kljub temu predvidoma povečal za približno 1 odstotno točko, predvsem zaradi načrtovanega povečanja vlaganj in višjih obresti, medtem ko se bodo drugi odhodki še dodatno zmanjševali. Na strani prihodkov so spremembe omejene na zmanjšanje stopnje davka na dohodek pravnih oseb in nekatera povečanja nedavčnih prihodkov. Poleg tega je tudi iz proračuna za leto 2010 razviden celoletni vpliv ukrepov konsolidacije prihodkov in odhodkov, ki so se izvajali v drugi polovici leta 2009. Delež nedavčnih prihodkov programa se bo predvidoma znatno povečal, predvsem zaradi povečanega črpanja strukturnih sredstev EU. Medtem ko bo delež davkov od proizvodnje in uvoza v BDP predvidoma ostal na podobni ravni kot v letu 2009, se bo delež tekočih davkov od dohodka in premoženja predvidoma dodatno znižal zaradi nadaljnjega zniževanja nominalnih plač in upadanja dobička. Enkratni in začasni ukrepi v letu 2010 zajemajo med drugim odlog dela transferjev na drugi steber pokojninskih skladov. Splošna fiskalna naravnanost v letu 2010, merjena s spremembo v strukturnem saldu, bo predvidoma restriktivna in kaže izboljšanje za 1⁄2 odstotne točke. Zdi pa se, da je s tem občutno podcenjena konsolidacijska prilagoditev, ki jo izvaja vlada in skupno znaša 4,0 % BDP. Predvideno konsolidacijo na podlagi strukturnega salda je treba obravnavati zelo previdno, ker je oprta na ocene proizvodne vrzeli, ki so v trenutnih okoliščinah vse prej kot zanesljive. |
| --- | --- |

(6)

V programu je predvideno zmanjšanje nominalnega primanjkljaja na 8,1 % BDP za leto 2010; v primerjavi s ciljnim primanjkljajem, ki je bil določen v proračunu, sprejetim decembra 2009, in znaša 9,5 % BDP, so se predvideni makroekonomski obeti od takrat torej izboljšali. Izboljšanje v primerjavi z ocenjenim rezultatom za leto 2009 se lahko pretežno pripiše dodatnemu znatnemu zmanjšanju odhodkov (približno 4 % BDP), zlasti pa tekoče javnofinančne porabe, vključno s plačami v javnem sektorju in socialnimi prejemki. Delež odhodkov v BDP pa se bo v programu kljub temu predvidoma povečal za približno 1 odstotno točko, predvsem zaradi načrtovanega povečanja vlaganj in višjih obresti, medtem ko se bodo drugi odhodki še dodatno zmanjševali. Na strani prihodkov so spremembe omejene na zmanjšanje stopnje davka na dohodek pravnih oseb in nekatera povečanja nedavčnih prihodkov. Poleg tega je tudi iz proračuna za leto 2010 razviden celoletni vpliv ukrepov konsolidacije prihodkov in odhodkov, ki so se izvajali v drugi polovici leta 2009. Delež nedavčnih prihodkov programa se bo predvidoma znatno povečal, predvsem zaradi povečanega črpanja strukturnih sredstev EU. Medtem ko bo delež davkov od proizvodnje in uvoza v BDP predvidoma ostal na podobni ravni kot v letu 2009, se bo delež tekočih davkov od dohodka in premoženja predvidoma dodatno znižal zaradi nadaljnjega zniževanja nominalnih plač in upadanja dobička. Enkratni in začasni ukrepi v letu 2010 zajemajo med drugim odlog dela transferjev na drugi steber pokojninskih skladov. Splošna fiskalna naravnanost v letu 2010, merjena s spremembo v strukturnem saldu, bo predvidoma restriktivna in kaže izboljšanje za 1⁄2 odstotne točke. Zdi pa se, da je s tem občutno podcenjena konsolidacijska prilagoditev, ki jo izvaja vlada in skupno znaša 4,0 % BDP. Predvideno konsolidacijo na podlagi strukturnega salda je treba obravnavati zelo previdno, ker je oprta na ocene proizvodne vrzeli, ki so v trenutnih okoliščinah vse prej kot zanesljive.

| (7) | Srednjeročna proračunska strategija programa je zmanjšati primanjkljaj do leta 2012 na manj kot 3 % v skladu s priporočilom Sveta z dne 16. februarja 2010. Strukturni saldo, izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, se bo glede na program postopno izboljšal za 2,25 % BDP letno v obdobju 2011–2012, čeprav se zdi, da je prilagoditev omejena na zadnji del programskega obdobja. Izboljšanje naj bi bilo doseženo predvsem z dodatnim znatnim znižanjem deleža odhodkov (za približno 4,75 odstotne točke), predvsem s pričakovanim nominalnim znižanjem v večini primarnih kategorij odhodkov, zlasti nadomestil za zaposlene in socialnih prispevkov, delež prihodkov v BDP pa naj bi se povečal (za približno 1,5 odstotne točke). V programu je izrecno navedeno, da bo treba za dosego navedenih proračunskih ciljev in zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2012 sprejeti dodatne ukrepe, ki znašajo približno 4,5 % BDP. V programu je navedenih tudi nekaj obsežnih ukrepov, s katerimi naj bi spodbudili izpolnjevanje proračunskih ciljev po letu 2010. Ta prilagoditev se bo izvajala ob postopoma vedno boljših cikličnih razmerah, čeprav (ponovno izračunana) negativna proizvodna vrzel ne bo zapolnjena do konca programskega obdobja. Srednjeročni cilj se je v primerjavi s prejšnjo posodobljeno različico programa znatno okrepil (na trenutni splošni javnofinančni strukturni presežek, ki znaša 0,5 % BDP), da bi utrdili zaupanje v ureditev valutnega odbora, omejili javnofinančni dolg in izboljšali dolgoročno vzdržnost javnih financ. Program pa ne navaja ciljnega leta, ko naj bi bil ta srednjeročni cilj dosežen. Glede na najnovejše projekcije in stopnjo dolga srednjeročni cilj več kot primerno upošteva cilje Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(7)

Srednjeročna proračunska strategija programa je zmanjšati primanjkljaj do leta 2012 na manj kot 3 % v skladu s priporočilom Sveta z dne 16. februarja 2010. Strukturni saldo, izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, se bo glede na program postopno izboljšal za 2,25 % BDP letno v obdobju 2011–2012, čeprav se zdi, da je prilagoditev omejena na zadnji del programskega obdobja. Izboljšanje naj bi bilo doseženo predvsem z dodatnim znatnim znižanjem deleža odhodkov (za približno 4,75 odstotne točke), predvsem s pričakovanim nominalnim znižanjem v večini primarnih kategorij odhodkov, zlasti nadomestil za zaposlene in socialnih prispevkov, delež prihodkov v BDP pa naj bi se povečal (za približno 1,5 odstotne točke). V programu je izrecno navedeno, da bo treba za dosego navedenih proračunskih ciljev in zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2012 sprejeti dodatne ukrepe, ki znašajo približno 4,5 % BDP. V programu je navedenih tudi nekaj obsežnih ukrepov, s katerimi naj bi spodbudili izpolnjevanje proračunskih ciljev po letu 2010. Ta prilagoditev se bo izvajala ob postopoma vedno boljših cikličnih razmerah, čeprav (ponovno izračunana) negativna proizvodna vrzel ne bo zapolnjena do konca programskega obdobja. Srednjeročni cilj se je v primerjavi s prejšnjo posodobljeno različico programa znatno okrepil (na trenutni splošni javnofinančni strukturni presežek, ki znaša 0,5 % BDP), da bi utrdili zaupanje v ureditev valutnega odbora, omejili javnofinančni dolg in izboljšali dolgoročno vzdržnost javnih financ. Program pa ne navaja ciljnega leta, ko naj bi bil ta srednjeročni cilj dosežen. Glede na najnovejše projekcije in stopnjo dolga srednjeročni cilj več kot primerno upošteva cilje Pakta za stabilnost in rast.

| (8) | Proračunski rezultati bodo v celotnem programskem obdobju morda nekoliko slabši od napovedanih v programu. V letu 2010 je to zlasti posledica opiranja na manj verjetno hitrejšo oživitev gospodarske dejavnosti. Proračunski cilji po letu 2010 so ogroženi zaradi omejenega obsega informacij, zagotovljenih v programu, glede ukrepov za pospešitev izpolnjevanja teh ciljev, ter potrebe po dodatnih ukrepih za njihovo uresničevanje. Poleg tega se zdi, da lahko zanašanje na dodatno občutno znižanje javnofinančnih odhodkov, le v omejenem obsegu pa tudi na ukrepe za povečanje prihodkov v zadnjih letih programskega obdobja, vpliva na izvajanje. Za nadomestila za javne uslužbence je v načrtu znižanje za dodatne 3 odstotne točke v letih 2011 in 2012 (potem ko so bile v letih 2009 in 2010 plače že znatno znižane), kar bo morda težko doseči. Toda relativno dobri pretekli uspehi litovskih organov pri doseganju ciljev (z izjemo leta 2008, ki je bilo volilno leto) in odločna konsolidacija, ki je bila izvedena leta 2009, ta tveganja kljub zmanjšanju gospodarske dejavnosti brez primere zmanjšujejo. Poleg tega vlada za leto 2010 in prihodnja leta načrtuje ambiciozne reforme, ki bi morale pomagati doseči zahtevane ambiciozne fiskalne cilje. Navidezno šibka makroekonomska projekcija za leto 2012 vključuje tudi možnost nekoliko intenzivnejše rasti prihodkov za to leto, če bodo poleg programa sprejeti konkretni ukrepi za celotno programsko obdobje. |
| --- | --- |

(8)

Proračunski rezultati bodo v celotnem programskem obdobju morda nekoliko slabši od napovedanih v programu. V letu 2010 je to zlasti posledica opiranja na manj verjetno hitrejšo oživitev gospodarske dejavnosti. Proračunski cilji po letu 2010 so ogroženi zaradi omejenega obsega informacij, zagotovljenih v programu, glede ukrepov za pospešitev izpolnjevanja teh ciljev, ter potrebe po dodatnih ukrepih za njihovo uresničevanje. Poleg tega se zdi, da lahko zanašanje na dodatno občutno znižanje javnofinančnih odhodkov, le v omejenem obsegu pa tudi na ukrepe za povečanje prihodkov v zadnjih letih programskega obdobja, vpliva na izvajanje. Za nadomestila za javne uslužbence je v načrtu znižanje za dodatne 3 odstotne točke v letih 2011 in 2012 (potem ko so bile v letih 2009 in 2010 plače že znatno znižane), kar bo morda težko doseči. Toda relativno dobri pretekli uspehi litovskih organov pri doseganju ciljev (z izjemo leta 2008, ki je bilo volilno leto) in odločna konsolidacija, ki je bila izvedena leta 2009, ta tveganja kljub zmanjšanju gospodarske dejavnosti brez primere zmanjšujejo. Poleg tega vlada za leto 2010 in prihodnja leta načrtuje ambiciozne reforme, ki bi morale pomagati doseči zahtevane ambiciozne fiskalne cilje. Navidezno šibka makroekonomska projekcija za leto 2012 vključuje tudi možnost nekoliko intenzivnejše rasti prihodkov za to leto, če bodo poleg programa sprejeti konkretni ukrepi za celotno programsko obdobje.

| (9) | Bruto javni dolg je ocenjen na 29,5 % BDP v letu 2009, kar je bistveno več kot 15,6 % v preteklem letu. Poleg povečanja primanjkljaja in znižanja nominalnega BDP je zvišanje tega deleža tudi posledica znatnega usklajevanja stanj in tokov, ki kaže, da se del primanjkljaja za leto 2008 financira v letu 2009. Delež dolga naj bi se med programskim obdobjem zvišal za dodatne 11,5 odstotne točke na 41 % BDP v letu 2012, zlasti zaradi visokih javnofinančnih primanjkljajev. Zaradi morebitnih slabih rezultatov proračunskih ciljev, ki so lahko še slabši zaradi negotovosti v zvezi z usklajevanjem stanj in tokov, bi bil lahko tudi razvoj deleža dolga manj ugoden od predvidenega v programu. Kljub temu naj bi ta delež med programskim obdobjem ostal nižji od referenčne vrednosti iz Pogodbe. |
| --- | --- |

(9)

Bruto javni dolg je ocenjen na 29,5 % BDP v letu 2009, kar je bistveno več kot 15,6 % v preteklem letu. Poleg povečanja primanjkljaja in znižanja nominalnega BDP je zvišanje tega deleža tudi posledica znatnega usklajevanja stanj in tokov, ki kaže, da se del primanjkljaja za leto 2008 financira v letu 2009. Delež dolga naj bi se med programskim obdobjem zvišal za dodatne 11,5 odstotne točke na 41 % BDP v letu 2012, zlasti zaradi visokih javnofinančnih primanjkljajev. Zaradi morebitnih slabih rezultatov proračunskih ciljev, ki so lahko še slabši zaradi negotovosti v zvezi z usklajevanjem stanj in tokov, bi bil lahko tudi razvoj deleža dolga manj ugoden od predvidenega v programu. Kljub temu naj bi ta delež med programskim obdobjem ostal nižji od referenčne vrednosti iz Pogodbe.

| (10) | Iz srednjeročnih projekcij dolga, v katerih je predvideno, da se bo stopnja rasti BDP postopoma spet približala vrednostim pred krizo, da bo delež davkov znova dosegel ravni pred krizo in se bodo povečali odhodki, povezani s staranjem prebivalstva, je razvidno, da bo proračunska strategija, predvidena v programu, v sedanji obliki in brez nadaljnjih sprememb politike ne bo zadostovala za stabilizacijo deleža javnega dolga v BDP do leta 2020. |
| --- | --- |

(10)

Iz srednjeročnih projekcij dolga, v katerih je predvideno, da se bo stopnja rasti BDP postopoma spet približala vrednostim pred krizo, da bo delež davkov znova dosegel ravni pred krizo in se bodo povečali odhodki, povezani s staranjem prebivalstva, je razvidno, da bo proračunska strategija, predvidena v programu, v sedanji obliki in brez nadaljnjih sprememb politike ne bo zadostovala za stabilizacijo deleža javnega dolga v BDP do leta 2020.

| (11) | Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je rahlo nad povprečjem EU, zlasti zaradi predvidenega povečanja odhodkov za pokojnine v prihodnjih desetletjih. Iz proračunskega stanja za leto 2009, kot je ocenjeno v programu, je razviden proračunski učinek staranja prebivalstva na vrzel v vzdržnosti. Cilji izboljšanja primarnega salda v srednjeročnem obdobju, kot je predvideno v programu, in reforma sistema socialnega zavarovanja, vključno z reformo pokojninskega sistema, s katero naj bi omejili odhodke, povezane s staranjem prebivalstva, bi prispevali k zmanjšanju tveganj glede vzdržnosti javnih financ, ki so bila v poročilu Komisije o vzdržnosti iz leta 2009 ocenila kot visoka (3). |
| --- | --- |

(11)

Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je rahlo nad povprečjem EU, zlasti zaradi predvidenega povečanja odhodkov za pokojnine v prihodnjih desetletjih. Iz proračunskega stanja za leto 2009, kot je ocenjeno v programu, je razviden proračunski učinek staranja prebivalstva na vrzel v vzdržnosti. Cilji izboljšanja primarnega salda v srednjeročnem obdobju, kot je predvideno v programu, in reforma sistema socialnega zavarovanja, vključno z reformo pokojninskega sistema, s katero naj bi omejili odhodke, povezane s staranjem prebivalstva, bi prispevali k zmanjšanju tveganj glede vzdržnosti javnih financ, ki so bila v poročilu Komisije o vzdržnosti iz leta 2009 ocenila kot visoka (3).

| (12) | Srednjeročni proračunski okvir Litve v letih visoke rasti pred sedanjim upadom gospodarske rasti ni mogel preprečiti prekoračitev pri odhodkih. Živahna rast prihodkov je omogočala ponavljajoče se popravke ciljnih odhodkov navzgor. Novembra 2007 je bil za krepitev proračunskega okvira sprejet zakon o fiskalni disciplini za institucionalne enote centralne ravni države. Ta zakon poudarja pripravo in izvrševanje letnega proračuna in ne prinaša drugih, bolj naprednih srednjeročnih elementov. Mehanizem za izvedbo je zelo šibak in ne vključuje sankcij. Največje pomanjkljivosti so na splošno povezane predvsem s preglednostjo proračunskega postopka, primernim poročanjem o izvajanju prihodkov in odhodkov ter primerljivostjo proračunskih kazalnikov na osnovi izvedenih plačil in ob nastanku obveznosti.
  V programu za konvergenco za leto 2010 je predlaganih več ukrepov za izboljšanje preglednosti, tudi glede sporočanja podatkov in spremljanja izboljšav pri izvajanju proračuna. Ob upoštevanju teh predlogov se bo lahko institucionalni okvir javnih financ znatno izboljšal. |
| --- | --- |

(12)

Srednjeročni proračunski okvir Litve v letih visoke rasti pred sedanjim upadom gospodarske rasti ni mogel preprečiti prekoračitev pri odhodkih. Živahna rast prihodkov je omogočala ponavljajoče se popravke ciljnih odhodkov navzgor. Novembra 2007 je bil za krepitev proračunskega okvira sprejet zakon o fiskalni disciplini za institucionalne enote centralne ravni države. Ta zakon poudarja pripravo in izvrševanje letnega proračuna in ne prinaša drugih, bolj naprednih srednjeročnih elementov. Mehanizem za izvedbo je zelo šibak in ne vključuje sankcij. Največje pomanjkljivosti so na splošno povezane predvsem s preglednostjo proračunskega postopka, primernim poročanjem o izvajanju prihodkov in odhodkov ter primerljivostjo proračunskih kazalnikov na osnovi izvedenih plačil in ob nastanku obveznosti.

V programu za konvergenco za leto 2010 je predlaganih več ukrepov za izboljšanje preglednosti, tudi glede sporočanja podatkov in spremljanja izboljšav pri izvajanju proračuna. Ob upoštevanju teh predlogov se bo lahko institucionalni okvir javnih financ znatno izboljšal.

| (13) | Struktura javnih odhodkov Litve spodbuja rast, saj je produktivna potrošnja, kot so javne naložbe in odhodki za izobraževanje in zdravstvo, sorazmerno visoka. Vendar pa je iz srednje dobrih oziroma slabih rezultatov in kazalnikov uspešnosti za področji izobraževanja in zdravstva razvidno, da bi bilo mogoče povečano učinkovitost izkoristiti še mnogo bolje. V ta namen so se začele izvajati pomembne strukturne reforme izobraževalnega in zdravstvenega sistema. Poleg tega odprava davčnih izjem in preferencialnih stopenj, izvedena v letu 2009, in nenehna prizadevanja, da bi preprečili izogibanje plačilu davkov ter dodatno poenostavili in odpravili administrativne ovire v davčni upravi, prispevajo k izboljšanju kakovosti javnih financ ter ublažitvi tveganj za proračunske obete. |
| --- | --- |

(13)

Struktura javnih odhodkov Litve spodbuja rast, saj je produktivna potrošnja, kot so javne naložbe in odhodki za izobraževanje in zdravstvo, sorazmerno visoka. Vendar pa je iz srednje dobrih oziroma slabih rezultatov in kazalnikov uspešnosti za področji izobraževanja in zdravstva razvidno, da bi bilo mogoče povečano učinkovitost izkoristiti še mnogo bolje. V ta namen so se začele izvajati pomembne strukturne reforme izobraževalnega in zdravstvenega sistema. Poleg tega odprava davčnih izjem in preferencialnih stopenj, izvedena v letu 2009, in nenehna prizadevanja, da bi preprečili izogibanje plačilu davkov ter dodatno poenostavili in odpravili administrativne ovire v davčni upravi, prispevajo k izboljšanju kakovosti javnih financ ter ublažitvi tveganj za proračunske obete.

| (14) | Strategija, ki zagotavlja uspešno sodelovanje v ERM II, temelji na zagotavljanju stabilnosti menjalnega tečaja z vzdrževanjem zadostnih monetarnih varoval, finančne in fiskalne stabilnosti ter ohranjanjem prožnosti trgov dela in proizvodov. Litva se je ob koncu leta 2008 odzvala z uvedbo odločne politike za ohranitev makroekonomske stabilnosti, toda razmere so še vedno težavne. Vlada je od konca leta 2008 do konca leta 2009 izvajala močno fiskalno konsolidacijo s sprejetjem več obsežnih svežnjev konsolidacijskih ukrepov, ki skupno znašajo približno 12 % BDP. K delnemu izboljšanju oslabljene konkurenčnosti gospodarstva prispeva tudi visoka stopnja prožnosti plač in cen. Kljub izgubam, nastalim z zmanjševanjem knjigovodske vrednosti premoženja, je bančni sektor še vedno dobro kapitaliziran. Vlada je začela izvajati tudi obsežne strukturne reforme izobraževanja, zdravstva in sistema socialnega zavarovanja. Litva je revidirala zakonodajo s področja dela, da bi okrepila prožnost trga dela in tako omogočila lažjo prilagoditev gospodarstva. V prihodnosti se bo morala izogniti ponovnim obsežnim notranjim in zunanjim neravnovesjem med okrevanjem. |
| --- | --- |

(14)

Strategija, ki zagotavlja uspešno sodelovanje v ERM II, temelji na zagotavljanju stabilnosti menjalnega tečaja z vzdrževanjem zadostnih monetarnih varoval, finančne in fiskalne stabilnosti ter ohranjanjem prožnosti trgov dela in proizvodov. Litva se je ob koncu leta 2008 odzvala z uvedbo odločne politike za ohranitev makroekonomske stabilnosti, toda razmere so še vedno težavne. Vlada je od konca leta 2008 do konca leta 2009 izvajala močno fiskalno konsolidacijo s sprejetjem več obsežnih svežnjev konsolidacijskih ukrepov, ki skupno znašajo približno 12 % BDP. K delnemu izboljšanju oslabljene konkurenčnosti gospodarstva prispeva tudi visoka stopnja prožnosti plač in cen. Kljub izgubam, nastalim z zmanjševanjem knjigovodske vrednosti premoženja, je bančni sektor še vedno dobro kapitaliziran. Vlada je začela izvajati tudi obsežne strukturne reforme izobraževanja, zdravstva in sistema socialnega zavarovanja. Litva je revidirala zakonodajo s področja dela, da bi okrepila prožnost trga dela in tako omogočila lažjo prilagoditev gospodarstva. V prihodnosti se bo morala izogniti ponovnim obsežnim notranjim in zunanjim neravnovesjem med okrevanjem.

| (15) | Na splošno so v proračunski strategiji za leto 2010, določeni v programu, upoštevana priporočila Sveta na podlagi člena 126(7) z dne 16. februarja 2010. Po letu 2011 pa strategija zaradi tveganj morda ne bo več skladna z navedenim priporočilom Sveta. Tveganja so zlasti povezana z morebitnimi optimističnimi makroekonomskimi obeti za leto 2010 in nepopolno opredelitvijo ukrepov za doseganje načrtovane konsolidacije v zadnjih dveh letih programskega obdobja, ki jih še povečuje negotovost glede izpolnjevanja načrtovanega zmanjšanja odhodkov. Načrtovana povprečna fiskalna prilagoditev v višini 12⁄3 % v obdobju 2010–2012 poleg tega ne ustreza priporočilu Sveta iz člena 126(7) in jo bo treba dopolniti z dodatnimi ukrepi, s tem pa poskrbeti za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2012, kot je to priporočil Svet, če rast v letih 2010 in 2011 relativno ne bo tako močna, kot je predvideno. |
| --- | --- |

(15)

Na splošno so v proračunski strategiji za leto 2010, določeni v programu, upoštevana priporočila Sveta na podlagi člena 126(7) z dne 16. februarja 2010. Po letu 2011 pa strategija zaradi tveganj morda ne bo več skladna z navedenim priporočilom Sveta. Tveganja so zlasti povezana z morebitnimi optimističnimi makroekonomskimi obeti za leto 2010 in nepopolno opredelitvijo ukrepov za doseganje načrtovane konsolidacije v zadnjih dveh letih programskega obdobja, ki jih še povečuje negotovost glede izpolnjevanja načrtovanega zmanjšanja odhodkov. Načrtovana povprečna fiskalna prilagoditev v višini 12⁄3 % v obdobju 2010–2012 poleg tega ne ustreza priporočilu Sveta iz člena 126(7) in jo bo treba dopolniti z dodatnimi ukrepi, s tem pa poskrbeti za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2012, kot je to priporočil Svet, če rast v letih 2010 in 2011 relativno ne bo tako močna, kot je predvideno.

| (16) | Kar zadeva predpisane podatke, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programu nekatere pomanjkljivosti glede neobveznih podatkov. Svet je v svojih priporočilih v skladu s členom 126(7) z dne 16. februarja 2010 za odpravo čezmernega primanjkljaja tudi pozval Litvo, naj o napredku pri izvajanju priporočil Sveta poroča v posebnem poglavju v posodobljenih različicah programa za konvergenco. Litva je to priporočilo na splošno upoštevala, z izjemo nekaterih pomanjkljivosti pri zagotavljanju neobveznih podatkov. |
| --- | --- |

(16)

Kar zadeva predpisane podatke, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programu nekatere pomanjkljivosti glede neobveznih podatkov. Svet je v svojih priporočilih v skladu s členom 126(7) z dne 16. februarja 2010 za odpravo čezmernega primanjkljaja tudi pozval Litvo, naj o napredku pri izvajanju priporočil Sveta poroča v posebnem poglavju v posodobljenih različicah programa za konvergenco. Litva je to priporočilo na splošno upoštevala, z izjemo nekaterih pomanjkljivosti pri zagotavljanju neobveznih podatkov.

Splošni sklep je, da je Litva v letu 2009 kljub znatnemu poslabšanju gospodarskih razmer izvedla odločilno konsolidacijo javnih financ, kar je prispevalo k stalnim prilagoditvam gospodarstva in pripomoglo k uspešnemu sodelovanju v ERM II ter zmanjšanju čezmernega primanjkljaja. Gospodarstvo zdaj po hudi recesiji počasi okreva, medtem ko naj bi bila rast v srednjeročnem obdobju povprečno znatno nižja od najuspešnejših let zadnjega cikla. S konsolidacijo, izvedeno leta 2009, so bile javne finance v veliki meri že prilagojene pričakovani nižji rasti v srednjeročnem obdobju. Strožji nadzor odhodkov in okrepljen srednjeročni proračunski okvir bi omogočila nujno nadaljnjo konsolidacijo. Cilj programa je postopno zmanjšanje javnofinančnega nominalnega primanjkljaja od leta 2010 naprej, s čimer naj bi do leta 2012 zmanjšali čezmerni primanjkljaj, kot je to priporočil Svet, čeprav se lahko proračunski rezultati v celotnem programskem obdobju poslabšajo.

Ob upoštevanju navedene ocene in priporočila v skladu s členom 126 PDEU z dne 16. februarja 2010 ter glede na potrebo po zagotavljanju trajnostne konvergence in uspešnem sodelovanju v ERM II naj Litva:

| (i) | razmisli o dodatnih popravnih ukrepih za leto 2010, če je to potrebno za uresničenje predvidene konsolidacije, in poleg tega dosledno izvaja popravljalne ukrepe, predvidene v proračunu; |
| --- | --- |

(i)

razmisli o dodatnih popravnih ukrepih za leto 2010, če je to potrebno za uresničenje predvidene konsolidacije, in poleg tega dosledno izvaja popravljalne ukrepe, predvidene v proračunu;

| (ii) | določi ustrezne ukrepe, ki bodo omogočili zahtevano prilagoditev v programskem obdobju, kot je to v skladu s členom 126(7) priporočil Svet, in naj bo pripravljena sprejeti dodatne konsolidacijske ukrepe, če se uresničijo tveganja, povezana z dejstvom, da je makroekonomski scenarij iz programa ugodnejši od scenarija, na katerem temelji prej navedeno priporočilo; |
| --- | --- |

(ii)

določi ustrezne ukrepe, ki bodo omogočili zahtevano prilagoditev v programskem obdobju, kot je to v skladu s členom 126(7) priporočil Svet, in naj bo pripravljena sprejeti dodatne konsolidacijske ukrepe, če se uresničijo tveganja, povezana z dejstvom, da je makroekonomski scenarij iz programa ugodnejši od scenarija, na katerem temelji prej navedeno priporočilo;

| (iii) | izvede načrtovane reforme sistema socialnega zavarovanja, vključno s pokojninsko reformo, in s tem omeji visoka tveganja za dolgoročno vzdržnost javnih financ zaradi predvidenih znatnih zvišanj odhodkov za pokojnine v prihodnjih desetletjih; |
| --- | --- |

(iii)

izvede načrtovane reforme sistema socialnega zavarovanja, vključno s pokojninsko reformo, in s tem omeji visoka tveganja za dolgoročno vzdržnost javnih financ zaradi predvidenih znatnih zvišanj odhodkov za pokojnine v prihodnjih desetletjih;

| (iv) | z izboljšanjem srednjeročnega proračunskega okvira okrepi fiskalno upravljanje in preglednost ter izboljša sporočanje in spremljanje proračunskih podatkov, s tem pa poskrbi za primerljivost proračunskih kazalnikov na osnovi izvedenih plačil in ob nastanku obveznosti. |
| --- | --- |

(iv)

z izboljšanjem srednjeročnega proračunskega okvira okrepi fiskalno upravljanje in preglednost ter izboljša sporočanje in spremljanje proračunskih podatkov, s tem pa poskrbi za primerljivost proračunskih kazalnikov na osnovi izvedenih plačil in ob nastanku obveznosti.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v % ) | PK jan. 2010 | 2,8 | –15,0 | 1,6 | 3,2 | 1,2 |
| KOM nov. 2009 | 2,8 | –18,1 | –3,9 | 2,5 | — |
| PK jan. 2009 | 3,5 | –4,8 | –0,2 | 4,5 | — |
| Inflacija po HICP
  (v %) | PK jan. 2010 | 11,1 | 4,2 | –1 | 1 | 1,5 |
| KOM nov. 2009 | 11,1 | 3,9 | –0,7 | 1,0 | — |
| PK jan. 2009 | 11,2 | 5,4 | 3,6 | –0,1 | — |
| Proizvodna vrzel (4)

  (v % potencialnega BDP) | PK jan. 2010 | 8,8 | –7,7 | –5,9 | –2,9 | –1,7 |
| KOM nov. 2009 (5) | 11,8 | –8,2 | –10,8 | –8,2 | — |
| PK jan. 2009 | 5,4 | –2,8 | –5,7 | –4,0 | — |
| Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta
  (v % BDP) | PK jan. 2010 | –10,2 | 3,7 | 7,5 | 5,3 | 4,3 |
| KOM nov. 2009 | –10,6 | 3,3 | 4,8 | 4,3 | — |
| PK jan. 2009 | –10,2 | –1,8 | –4,7 | –5,7 | — |
| Javnofinančni prihodki
  (v % BDP) | PK jan. 2010 | 34,2 | 34,3 | 36,2 | 35,6 | 35,7 |
| KOM nov. 2009 | 34,2 | 36,1 | 36,8 | 36,3 | — |
| PK jan. 2009 | 33,8 | 35,8 | 37,3 | 36,4 | — |
| Javnofinančni odhodki
  (v % BDP) | PK jan. 2010 | 37,4 | 43,4 | 44,3 | 41,4 | 38,7 |
| KOM nov. 2009 | 37,4 | 45,9 | 46,0 | 46,0 | — |
| PK jan. 2009 | 36,7 | 37,8 | 38,3 | 36,4 | — |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PK jan. 2010 | –3,2 | –9,1 | –8,1 | –5,8 | –3,0 |
| KOM nov. 2009 | –3,2 | –9,8 | –9,2 | –9,7 | — |
| PK jan. 2009 | –2,9 | –2,1 | –1,0 | 0,0 | — |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PK jan. 2010 | –2,6 | –7,8 | –6,2 | –3,6 | –0,6 |
| KOM nov. 2009 | –2,6 | –8,4 | –7,0 | –7,1 | — |
| PK jan. 2009 | –2,3 | –1,2 | 0,0 | 1,1 | — |
| Ciklično prilagojeni saldo (6)

  (v % BDP) | PK jan. 2010 | –5,6 | –7,0 | –6,5 | –5,0 | –2,6 |
| KOM nov. 2009 | –6,4 | –7,6 | –6,3 | –7,5 | — |
| PK jan. 2009 | –4,4 | –1,3 | 0,5 | 1,1 | — |
| Strukturni saldo (6)

  (v % BDP) | PK jan. 2010 | –6,0 | –7,2 | –6,8 | –4,8 | –2,3 |
| KOM nov. 2009 | –6,3 | –8,0 | –7,0 | –7,5 | — |
| PK jan. 2009 | –4,9 | –1,8 | 0,1 | 1,1 | — |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PK jan. 2010 | 15,6 | 29,5 | 36,6 | 39,8 | 41,0 |
| KOM nov. 2009 | 15,6 | 29,9 | 40,7 | 49,3 | — |
| PK jan. 2009 | 15,3 | 16,9 | 18,1 | 17,1 | — |
| Program za konvergenco (PK); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2008

2009

2010

2011

2012

Realni BDP

(spremembe v % )

PK jan. 2010

2,8

–15,0

1,6

3,2

1,2

KOM nov. 2009

2,8

–18,1

–3,9

2,5

—

PK jan. 2009

3,5

–4,8

–0,2

4,5

—

Inflacija po HICP

(v %)

PK jan. 2010

11,1

4,2

–1

1

1,5

KOM nov. 2009

11,1

3,9

–0,7

1,0

—

PK jan. 2009

11,2

5,4

3,6

–0,1

—

Proizvodna vrzel (4)

(v % potencialnega BDP)

PK jan. 2010

8,8

–7,7

–5,9

–2,9

–1,7

KOM nov. 2009 (5)

11,8

–8,2

–10,8

–8,2

—

PK jan. 2009

5,4

–2,8

–5,7

–4,0

—

Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta

(v % BDP)

PK jan. 2010

–10,2

3,7

7,5

5,3

4,3

KOM nov. 2009

–10,6

3,3

4,8

4,3

—

PK jan. 2009

–10,2

–1,8

–4,7

–5,7

—

Javnofinančni prihodki

(v % BDP)

PK jan. 2010

34,2

34,3

36,2

35,6

35,7

KOM nov. 2009

34,2

36,1

36,8

36,3

—

PK jan. 2009

33,8

35,8

37,3

36,4

—

Javnofinančni odhodki

(v % BDP)

PK jan. 2010

37,4

43,4

44,3

41,4

38,7

KOM nov. 2009

37,4

45,9

46,0

46,0

—

PK jan. 2009

36,7

37,8

38,3

36,4

—

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PK jan. 2010

–3,2

–9,1

–8,1

–5,8

–3,0

KOM nov. 2009

–3,2

–9,8

–9,2

–9,7

—

PK jan. 2009

–2,9

–2,1

–1,0

0,0

—

Primarni saldo

(v % BDP)

PK jan. 2010

–2,6

–7,8

–6,2

–3,6

–0,6

KOM nov. 2009

–2,6

–8,4

–7,0

–7,1

—

PK jan. 2009

–2,3

–1,2

0,0

1,1

—

Ciklično prilagojeni saldo (6)

(v % BDP)

PK jan. 2010

–5,6

–7,0

–6,5

–5,0

–2,6

KOM nov. 2009

–6,4

–7,6

–6,3

–7,5

—

PK jan. 2009

–4,4

–1,3

0,5

1,1

—

Strukturni saldo (6)

(v % BDP)

PK jan. 2010

–6,0

–7,2

–6,8

–4,8

–2,3

KOM nov. 2009

–6,3

–8,0

–7,0

–7,5

—

PK jan. 2009

–4,9

–1,8

0,1

1,1

—

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PK jan. 2010

15,6

29,5

36,6

39,8

41,0

KOM nov. 2009

15,6

29,9

40,7

49,3

—

PK jan. 2009

15,3

16,9

18,1

17,1

—

Program za konvergenco (PK); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  V oceni so upoštevane zlasti napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 in druge, nove informacije.

(3)  Svet v sklepih z dne 10. novembra 2009 o vzdržnosti javnih financ „poziva države članice, naj se v prihodnjih programih za stabilnost in konvergenco posvetijo predvsem strategijam za doseganje vzdržnosti“ in poleg tega „poziva Komisijo, naj skupaj z Odborom za ekonomsko politiko in Ekonomsko-finančnim odborom še pred objavo naslednjega poročila o vzdržnosti dodatno razvije metodologijo za ocenjevanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ“. Naslednje poročilo naj bi bilo pripravljeno leta 2012.

(4)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi v skladu s programi glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(5)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 3,0 %, – 0,2 %, – 1,2 % oziroma – 0,3 % v obdobju 2008–2011.

(6)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi znašajo 0,5 % BDP v letu 2008, 0,2 % BDP v letu 2009 in 0,3 % v letu 2010 (v vseh primerih gre za zmanjševanje primanjkljaja); in 0,3 % BDP v letu 2011 ter 0,3 % BDP v letu 2012 (glede na najnovejšo različico programa gre v vseh primerih za zmanjševanje primanjkljaja) in 0,1 % BDP v letu 2008, 0,6 % v letu 2009 ter 0,7 % BDP v letu 2010 (po napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 gre v vseh primerih za zmanjševanje primanjkljaja).

Vir:

Program za konvergenco (PK); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

| 2.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 143/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 143/12

---

MNENJE SVETA

o posodobljeni različici programa Luksemburga za stabilnost, 2009–2014

2010/C 143/03

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 26. aprila 2010 preučil dopolnjeni program stabilnosti Luksemburga za obdobje od leta 2009 do 2014. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 26. aprila 2010 preučil dopolnjeni program stabilnosti Luksemburga za obdobje od leta 2009 do 2014.

| (2) | Luksemburško gospodarstvo je kriza močno prizadela: glede na najnovejše ocene je realni BDP po ničelni rasti leta 2008 realno padel za 3,9 % leta 2009, ker so se zmanjšali vsi elementi povpraševanja, razen javnih odhodkov. Prispevek neto izvoza je ostal pozitiven, saj se je uvoz zmanjšal celo bolj kot izvoz, verjetno zaradi upada naložb v opremo. Za finančni sektor se zdi, da ga je kriza prizadela manj, kot bi lahko pričakovali, čeprav so morali luksemburški organi konec leta 2008 organizirati podporo za dve od največjih bank v državi, ki pripadata mednarodnim skupinam. Zaposlenost se je leta 2009 še naprej vzpenjala za povprečno 1,2 %, toda izključno zaradi prenosa, ki je izhajal iz zelo velike rasti, evidentirane leta 2008 (+ 4,7 %). V finančnem sektorju se je zmanjšala le nekoliko, veliko bolj pa v industriji. Brezposelnost se je povečala s 4,9 % leta 2008 na povprečno 5,7 % leta 2009, in to kljub obsežnemu uvajanju dela s krajšim delovnim časom, ki so ga spodbujali organi. Glavni izziv za Luksemburg v sedanjih razmerah je ohraniti in razviti ugodne razmere, ki so omogočile izjemno rast v zadnjih 25 letih na podlagi vse večje specializacije države za storitvene dejavnosti, zlasti finančne storitve. Poleg tega je treba pri proračunski politiki vso pozornost nameniti dolgoročnim obetom. Prvič, rast odhodkov je bila v zadnjih letih precejšnja, ponavljajoči se presežki pa so bili v bistvu mogoči zaradi naraščajočih prihodkov, ki pa v prihodnosti niso zajamčeni. Poleg tega je predvsem zaradi velikodušnosti pokojninskega sistema države predvideno, da bo rast odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, ena od največjih v EU. |
| --- | --- |

(2)

Luksemburško gospodarstvo je kriza močno prizadela: glede na najnovejše ocene je realni BDP po ničelni rasti leta 2008 realno padel za 3,9 % leta 2009, ker so se zmanjšali vsi elementi povpraševanja, razen javnih odhodkov. Prispevek neto izvoza je ostal pozitiven, saj se je uvoz zmanjšal celo bolj kot izvoz, verjetno zaradi upada naložb v opremo. Za finančni sektor se zdi, da ga je kriza prizadela manj, kot bi lahko pričakovali, čeprav so morali luksemburški organi konec leta 2008 organizirati podporo za dve od največjih bank v državi, ki pripadata mednarodnim skupinam. Zaposlenost se je leta 2009 še naprej vzpenjala za povprečno 1,2 %, toda izključno zaradi prenosa, ki je izhajal iz zelo velike rasti, evidentirane leta 2008 (+ 4,7 %). V finančnem sektorju se je zmanjšala le nekoliko, veliko bolj pa v industriji. Brezposelnost se je povečala s 4,9 % leta 2008 na povprečno 5,7 % leta 2009, in to kljub obsežnemu uvajanju dela s krajšim delovnim časom, ki so ga spodbujali organi. Glavni izziv za Luksemburg v sedanjih razmerah je ohraniti in razviti ugodne razmere, ki so omogočile izjemno rast v zadnjih 25 letih na podlagi vse večje specializacije države za storitvene dejavnosti, zlasti finančne storitve. Poleg tega je treba pri proračunski politiki vso pozornost nameniti dolgoročnim obetom. Prvič, rast odhodkov je bila v zadnjih letih precejšnja, ponavljajoči se presežki pa so bili v bistvu mogoči zaradi naraščajočih prihodkov, ki pa v prihodnosti niso zajamčeni. Poleg tega je predvsem zaradi velikodušnosti pokojninskega sistema države predvideno, da bo rast odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, ena od največjih v EU.

| (3) | Čeprav je opazovani padec dejanskega BDP v kriznem obdobju večinoma cikličen, je neugodno vplival tudi na raven potencialne proizvodnje. Poleg tega lahko kriza vpliva tudi na srednjeročno potencialno rast zaradi nižjih naložb, omejitev pri razpoložljivosti kreditov, vse večje strukturne brezposelnosti in dolgotrajnega upadanja rasti finančnih dejavnosti po vsem svetu. Poleg tega vpliv gospodarske krize potencira negativne učinke staranja prebivalstva na potencialno proizvodnjo in vzdržnost javnih financ. Zato bo treba pospešiti strukturne reforme, da bi spodbudili potencialno rast. Za Luksemburg je zlasti pomembno, da poviša stopnjo zaposlenosti prebivalcev s stalnim prebivališčem, okrepi privlačnost poslovnega okolja, spodbuja plačni model, pri katerem se upošteva precejšnja rast stroškov dela, opažena v zadnjih letih, in nadaljuje prizadevanja za povečanje dejavnosti na področju raziskav in razvoja v državi. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav je opazovani padec dejanskega BDP v kriznem obdobju večinoma cikličen, je neugodno vplival tudi na raven potencialne proizvodnje. Poleg tega lahko kriza vpliva tudi na srednjeročno potencialno rast zaradi nižjih naložb, omejitev pri razpoložljivosti kreditov, vse večje strukturne brezposelnosti in dolgotrajnega upadanja rasti finančnih dejavnosti po vsem svetu. Poleg tega vpliv gospodarske krize potencira negativne učinke staranja prebivalstva na potencialno proizvodnjo in vzdržnost javnih financ. Zato bo treba pospešiti strukturne reforme, da bi spodbudili potencialno rast. Za Luksemburg je zlasti pomembno, da poviša stopnjo zaposlenosti prebivalcev s stalnim prebivališčem, okrepi privlačnost poslovnega okolja, spodbuja plačni model, pri katerem se upošteva precejšnja rast stroškov dela, opažena v zadnjih letih, in nadaljuje prizadevanja za povečanje dejavnosti na področju raziskav in razvoja v državi.

| (4) | Po makroekonomskem scenariju, ki je podlaga programa, naj bi se realni BDP po krčenju za 3,9 % leta 2009 povečal za 2,5 % leta 2010 in povprečno za 2,9 % letno v preostalem programskem obdobju. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da ta scenarij temelji na nekoliko ugodnih predpostavkah o rasti za leto 2010, tudi če se upoštevajo podatki za tretje četrtletje leta 2009, ki so boljši od pričakovanih. Projekcije rasti v programu so za obdobje 2011–2014 v grobem verjetne glede na ocene služb Komisije o potencialni rasti in predpostavko o postopnem zaprtju proizvodne vrzeli. Tudi projekcije glede zaposlovanja, brezposelnosti in inflacije se v programu zdijo stvarne. |
| --- | --- |

(4)

Po makroekonomskem scenariju, ki je podlaga programa, naj bi se realni BDP po krčenju za 3,9 % leta 2009 povečal za 2,5 % leta 2010 in povprečno za 2,9 % letno v preostalem programskem obdobju. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da ta scenarij temelji na nekoliko ugodnih predpostavkah o rasti za leto 2010, tudi če se upoštevajo podatki za tretje četrtletje leta 2009, ki so boljši od pričakovanih. Projekcije rasti v programu so za obdobje 2011–2014 v grobem verjetne glede na ocene služb Komisije o potencialni rasti in predpostavko o postopnem zaprtju proizvodne vrzeli. Tudi projekcije glede zaposlovanja, brezposelnosti in inflacije se v programu zdijo stvarne.

| (5) | V programu je javnofinančni primanjkljaj v letu 2009 ocenjen na 1,1 % BDP. To znatno poslabšanje s presežka 2,5 % BDP leta 2008 je predvsem posledica povečanja javnih odhodkov za skoraj 5 odstotnih točk BDP, ki je bilo samo delno povrnjeno s povečanjem deleža prihodkov (ki je izhajalo samo iz dejstva, da je nominalni BDP upadel celo bolj kot prihodki). Povečanje deleža odhodkov je predvsem posledica vpliva krize na javne finance prek avtomatskih stabilizatorjev, vendar pa ga je treba pripisati tudi spodbujevalnim ukrepom v višini 1,75 % BDP, ki jih je vlada sprejela v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Ti ukrepi so vključevali predvsem precejšnjo pospešitev programov javnih naložb ter dolgotrajna znatna znižanja davkov, predvsem dohodnine. Glede na program naj bi bila fiskalna politika leta 2010 še naprej ekspanzivna, kar je glede na luksemburški razmeroma ugodni proračunski in gospodarski položaj v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Vendar pa od leta 2011 projekcije programa na podlagi predpostavke o nespreminjanju politike ne izražajo restriktivne naravnanosti v skladu z izhodno strategijo, ki jo je priporočil Svet, čeprav je v programu potrjeno, da nameravajo organi sprejeti korektivne ukrepe. |
| --- | --- |

(5)

V programu je javnofinančni primanjkljaj v letu 2009 ocenjen na 1,1 % BDP. To znatno poslabšanje s presežka 2,5 % BDP leta 2008 je predvsem posledica povečanja javnih odhodkov za skoraj 5 odstotnih točk BDP, ki je bilo samo delno povrnjeno s povečanjem deleža prihodkov (ki je izhajalo samo iz dejstva, da je nominalni BDP upadel celo bolj kot prihodki). Povečanje deleža odhodkov je predvsem posledica vpliva krize na javne finance prek avtomatskih stabilizatorjev, vendar pa ga je treba pripisati tudi spodbujevalnim ukrepom v višini 1,75 % BDP, ki jih je vlada sprejela v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Ti ukrepi so vključevali predvsem precejšnjo pospešitev programov javnih naložb ter dolgotrajna znatna znižanja davkov, predvsem dohodnine. Glede na program naj bi bila fiskalna politika leta 2010 še naprej ekspanzivna, kar je glede na luksemburški razmeroma ugodni proračunski in gospodarski položaj v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Vendar pa od leta 2011 projekcije programa na podlagi predpostavke o nespreminjanju politike ne izražajo restriktivne naravnanosti v skladu z izhodno strategijo, ki jo je priporočil Svet, čeprav je v programu potrjeno, da nameravajo organi sprejeti korektivne ukrepe.

| (6) | Javnofinančni primanjkljaj naj bi se leta 2010 povečal na 3,9 % BDP, vzroka za poslabšanje pa naj bi bila povečanje odhodkov za 0,9 odstotne točke BDP in upad prihodkov za 2 odstotni točki BDP. Povečanje odhodkov bo predvsem posledica večje porabe na področju izobraževanja (0,3 odstotne točke BDP), družinske politike (0,25 odstotne točke BDP) in javne infrastrukture (0,5 odstotne točke BDP). Zmanjšanje dohodkov naj bi bilo posledica upada neposrednih davčnih prihodkov (za 1,4 odstotne točke BDP), predvsem zaradi učinkov krize, zlasti na davek od dohodka pravnih oseb. Stopnja tega davka je bila poleg tega znižana z 22 % na 21 %, pri čemer je bil vpliv predhodno ocenjen na približno 0,1 odstotne točke BDP. Zmanjšanje prihodkov naj bi bilo prav tako v manjši meri posledica upada posrednih davkov in prispevkov za socialno varnost v razmerju do BDP (za 0,4 oziroma 0,2 odstotne točke BDP). Ker je bil primanjkljaj za leto 2009 popravljen navzdol za 1,2 odstotne točke BDP glede na oceno iz proračuna, medtem ko je bil ciljni primanjkljaj za leto 2010 popravljen navzdol za 0,5 odstotne točke, je zdaj v programu predvideno, da bo poslabšanje javnofinančnega salda leta 2010 doseglo 2,8 odstotne točke BDP (v primerjavi z 2,1 odstotne točke v proračunu). Strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, izračunan na podlagi podatkov iz programa v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo) naj bi se v primerjavi s presežkom v višini približno 1 % BDP leta 2009 poslabšal za približno 3 odstotne točke BDP. |
| --- | --- |

(6)

Javnofinančni primanjkljaj naj bi se leta 2010 povečal na 3,9 % BDP, vzroka za poslabšanje pa naj bi bila povečanje odhodkov za 0,9 odstotne točke BDP in upad prihodkov za 2 odstotni točki BDP. Povečanje odhodkov bo predvsem posledica večje porabe na področju izobraževanja (0,3 odstotne točke BDP), družinske politike (0,25 odstotne točke BDP) in javne infrastrukture (0,5 odstotne točke BDP). Zmanjšanje dohodkov naj bi bilo posledica upada neposrednih davčnih prihodkov (za 1,4 odstotne točke BDP), predvsem zaradi učinkov krize, zlasti na davek od dohodka pravnih oseb. Stopnja tega davka je bila poleg tega znižana z 22 % na 21 %, pri čemer je bil vpliv predhodno ocenjen na približno 0,1 odstotne točke BDP. Zmanjšanje prihodkov naj bi bilo prav tako v manjši meri posledica upada posrednih davkov in prispevkov za socialno varnost v razmerju do BDP (za 0,4 oziroma 0,2 odstotne točke BDP). Ker je bil primanjkljaj za leto 2009 popravljen navzdol za 1,2 odstotne točke BDP glede na oceno iz proračuna, medtem ko je bil ciljni primanjkljaj za leto 2010 popravljen navzdol za 0,5 odstotne točke, je zdaj v programu predvideno, da bo poslabšanje javnofinančnega salda leta 2010 doseglo 2,8 odstotne točke BDP (v primerjavi z 2,1 odstotne točke v proračunu). Strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, izračunan na podlagi podatkov iz programa v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo) naj bi se v primerjavi s presežkom v višini približno 1 % BDP leta 2009 poslabšal za približno 3 odstotne točke BDP.

| (7) | V programu je za obdobje po letu 2010 predstavljen dokončen proračunski scenarij, ki temelji na predpostavki „nespremenjene politike“ in po katerem naj bi se javnofinančni primanjkljaj najprej povečal na 5,0 % BDP leta 2011, nato pa počasi zmanjševal na 4,6 % BDP leta 2012 in na 4,3 % BDP leta 2013 ter dosegel 3,1 % BDP leta 2014, ko bodo učinki krize postopoma popustili. Po tem scenariju naj bi torej javnofinančni primanjkljaj ostal višji od 3 % BDP do konca obravnavanega obdobja. Samodejno zmanjšanje primanjkljaja naj bi izhajalo iz postopnega okrevanja pri prihodkih in rahlega zmanjšanja deleža odhodkov. Delež prihodkov naj bi se nekoliko povečal z najnižje točke, zabeležene leta 2011 (38,1 % BDP), na 39,5 % BDP, predvsem zaradi ponovnega povečanja neposrednih davkov od leta 2011, ko naj bi bil zapozneli vpliv krize na prihodke največji. Sočasno naj bi se delež odhodkov nekoliko zmanjšal z najvišje ravni 43,6 % BDP, dosežene leta 2010, na 42,7 % leta 2014 zaradi postopne pospešitve rasti. Strukturni primanjkljaj (kot so ga preračunale službe Komisije) naj bi najprej narasel z 2,25 % BDP leta 2010 na približno 3,5 % leta 2011, ko naj bi nominalni primanjkljaj dosegel 5,0 % BDP, in se nato nekoliko zmanjšal na 2,25 % BDP leta 2014, po tem ko bi se zmanjšal nominalni primanjkljaj. V programu je potrjeno, da je glavni cilj srednjeročne proračunske strategije do leta 2014 znova vzpostaviti ravnovesje javnih financ, in sicer tako, da se nominalni primanjkljaj vsako leto zmanjša za približno 1 odstotno točko BDP. Vendar pa so kakršne koli informacije v smislu stopenj prihodkov in odhodkov, povezanih s tem načinom prilagoditve ali podpornimi ukrepi, odložene do posvetovanja s socialnimi partnerji, ki naj bi bilo zaključeno konec aprila letos.
  V programu je navedeno, da je bil zaradi pomena posrednih obveznosti, povezanih s staranjem prebivalstva, srednjeročni proračunski cilj spremenjen s strukturnega primanjkljaja 0,8 % BDP na strukturni presežek 0,5 % BDP. Glede na najnovejše projekcije in višino dolga se zdi, da v tem srednjeročnem proračunskem cilju posredne obveznosti, povezane s staranjem prebivalstva, niso dovolj upoštevane, čeprav je dolg nižji od referenčne vrednosti iz Pogodbe. V programu ni predvideno, da bo ta srednjeročni proračunski cilj dosežen v obdobju, zajetem v programu. |
| --- | --- |

(7)

V programu je za obdobje po letu 2010 predstavljen dokončen proračunski scenarij, ki temelji na predpostavki „nespremenjene politike“ in po katerem naj bi se javnofinančni primanjkljaj najprej povečal na 5,0 % BDP leta 2011, nato pa počasi zmanjševal na 4,6 % BDP leta 2012 in na 4,3 % BDP leta 2013 ter dosegel 3,1 % BDP leta 2014, ko bodo učinki krize postopoma popustili. Po tem scenariju naj bi torej javnofinančni primanjkljaj ostal višji od 3 % BDP do konca obravnavanega obdobja. Samodejno zmanjšanje primanjkljaja naj bi izhajalo iz postopnega okrevanja pri prihodkih in rahlega zmanjšanja deleža odhodkov. Delež prihodkov naj bi se nekoliko povečal z najnižje točke, zabeležene leta 2011 (38,1 % BDP), na 39,5 % BDP, predvsem zaradi ponovnega povečanja neposrednih davkov od leta 2011, ko naj bi bil zapozneli vpliv krize na prihodke največji. Sočasno naj bi se delež odhodkov nekoliko zmanjšal z najvišje ravni 43,6 % BDP, dosežene leta 2010, na 42,7 % leta 2014 zaradi postopne pospešitve rasti. Strukturni primanjkljaj (kot so ga preračunale službe Komisije) naj bi najprej narasel z 2,25 % BDP leta 2010 na približno 3,5 % leta 2011, ko naj bi nominalni primanjkljaj dosegel 5,0 % BDP, in se nato nekoliko zmanjšal na 2,25 % BDP leta 2014, po tem ko bi se zmanjšal nominalni primanjkljaj. V programu je potrjeno, da je glavni cilj srednjeročne proračunske strategije do leta 2014 znova vzpostaviti ravnovesje javnih financ, in sicer tako, da se nominalni primanjkljaj vsako leto zmanjša za približno 1 odstotno točko BDP. Vendar pa so kakršne koli informacije v smislu stopenj prihodkov in odhodkov, povezanih s tem načinom prilagoditve ali podpornimi ukrepi, odložene do posvetovanja s socialnimi partnerji, ki naj bi bilo zaključeno konec aprila letos.

V programu je navedeno, da je bil zaradi pomena posrednih obveznosti, povezanih s staranjem prebivalstva, srednjeročni proračunski cilj spremenjen s strukturnega primanjkljaja 0,8 % BDP na strukturni presežek 0,5 % BDP. Glede na najnovejše projekcije in višino dolga se zdi, da v tem srednjeročnem proračunskem cilju posredne obveznosti, povezane s staranjem prebivalstva, niso dovolj upoštevane, čeprav je dolg nižji od referenčne vrednosti iz Pogodbe. V programu ni predvideno, da bo ta srednjeročni proračunski cilj dosežen v obdobju, zajetem v programu.

| (8) | Proračunski rezultat za leto 2010 bi lahko bil nekoliko boljši od načrtovanega v programu. Vendar to nikakor ne spremeni temeljnih razlogov za nadaljevanje načrtovane fiskalne konsolidacije v letih 2011–2014. Morebitno izboljšanje rezultata v letu 2010 je povezano z baznim učinkom, ki je posledica popravka primanjkljaja v letu 2009 za 1,2 odstotne točke BDP navzdol (glede na prvotno projekcijo primanjkljaja v proračunu za leto 2010) in ki ni v celoti omogočil boljšega rezultata v letu 2010. Zato naj bi zdaj poslabšanje javnofinančnega salda v letu 2010 doseglo 2,8 % BDP, čeprav je bilo v proračunu napovedano, da bo znašalo 2,1 %. Pred krizo so bili proračunski rezultati v Luksemburgu pogosto boljši od prvotno načrtovanih. Za obdobje 2011–2014 „scenarij nespremenjene politike“ pomeni verjetno sliko razvoja javnih financ, pri čemer bo pozitivni bazni učinek nekoliko izravnan z negativnimi tveganji, povezanimi z makroekonomskimi obeti. Kar zadeva alternativno prilagoditev, ki naj bi omogočila zmanjšanje javnofinančnega salda pod 3 % do leta 2014, ocena glede na pomanjkanje kakršnih koli podatkov o stopnjah prihodkov in odhodkov, povezanih z načrtovanimi primanjkljaji, in o ukrepih, potrebnih za dosego predvidene konsolidacije, ni mogoča. |
| --- | --- |

(8)

Proračunski rezultat za leto 2010 bi lahko bil nekoliko boljši od načrtovanega v programu. Vendar to nikakor ne spremeni temeljnih razlogov za nadaljevanje načrtovane fiskalne konsolidacije v letih 2011–2014. Morebitno izboljšanje rezultata v letu 2010 je povezano z baznim učinkom, ki je posledica popravka primanjkljaja v letu 2009 za 1,2 odstotne točke BDP navzdol (glede na prvotno projekcijo primanjkljaja v proračunu za leto 2010) in ki ni v celoti omogočil boljšega rezultata v letu 2010. Zato naj bi zdaj poslabšanje javnofinančnega salda v letu 2010 doseglo 2,8 % BDP, čeprav je bilo v proračunu napovedano, da bo znašalo 2,1 %. Pred krizo so bili proračunski rezultati v Luksemburgu pogosto boljši od prvotno načrtovanih. Za obdobje 2011–2014 „scenarij nespremenjene politike“ pomeni verjetno sliko razvoja javnih financ, pri čemer bo pozitivni bazni učinek nekoliko izravnan z negativnimi tveganji, povezanimi z makroekonomskimi obeti. Kar zadeva alternativno prilagoditev, ki naj bi omogočila zmanjšanje javnofinančnega salda pod 3 % do leta 2014, ocena glede na pomanjkanje kakršnih koli podatkov o stopnjah prihodkov in odhodkov, povezanih z načrtovanimi primanjkljaji, in o ukrepih, potrebnih za dosego predvidene konsolidacije, ni mogoča.

| (9) | Delež dolga se je – v glavnem zaradi finančne podpore finančnemu sektorju – podvojil s 6,6 % BDP leta 2007 na 13,5 % leta 2008. V programu je predvideno dodatno povečanje s 14,9 % BDP leta 2009 na 37,4 % leta 2014. To povečanje bo preseglo vsoto predvidenih primanjkljajev zaradi velikih transferjev iz centralne uprave v sistem socialnega varstva. Čeprav se delež dolga povečuje, v celotnem programskem obdobju ostaja daleč pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe. Sistem socialne varnosti in deloma centralna uprava imata precejšnja sredstva, ki so jih ustvarili ponavljajoči se presežki v preteklosti. Vendar ta sredstva ne zadostujejo za kritje prihodnjih obveznosti glede socialnega varstva. |
| --- | --- |

(9)

Delež dolga se je – v glavnem zaradi finančne podpore finančnemu sektorju – podvojil s 6,6 % BDP leta 2007 na 13,5 % leta 2008. V programu je predvideno dodatno povečanje s 14,9 % BDP leta 2009 na 37,4 % leta 2014. To povečanje bo preseglo vsoto predvidenih primanjkljajev zaradi velikih transferjev iz centralne uprave v sistem socialnega varstva. Čeprav se delež dolga povečuje, v celotnem programskem obdobju ostaja daleč pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe. Sistem socialne varnosti in deloma centralna uprava imata precejšnja sredstva, ki so jih ustvarili ponavljajoči se presežki v preteklosti. Vendar ta sredstva ne zadostujejo za kritje prihodnjih obveznosti glede socialnega varstva.

| (10) | Srednjeročne projekcije dolga do leta 2010, ki predpostavljajo, da se bodo stopnje rasti BDP postopoma le vrnile na vrednosti, predvidene pred krizo, deleži davkov pa na ravni pred krizo, in ki vključujejo predvideno povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, kažejo, da proračunski razvoj, predviden v programu, v sedanji obliki in brez nadaljnjega spreminjanja politike ne zadostuje, da bi se delež dolga stabiliziral do leta 2020. |
| --- | --- |

(10)

Srednjeročne projekcije dolga do leta 2010, ki predpostavljajo, da se bodo stopnje rasti BDP postopoma le vrnile na vrednosti, predvidene pred krizo, deleži davkov pa na ravni pred krizo, in ki vključujejo predvideno povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, kažejo, da proračunski razvoj, predviden v programu, v sedanji obliki in brez nadaljnjega spreminjanja politike ne zadostuje, da bi se delež dolga stabiliziral do leta 2020.

| (11) | Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je precej nad povprečjem EU, nanj pa zlasti vpliva načrtovano znatno povečanje odhodkov za pokojnine. Znatna sredstva, zbrana v sistemu socialne varnosti, bodo pomagala delno financirati predvideno povečanje odhodkov za pokojnine, medtem ko proračunski načrti do leta 2014 kažejo, da strukturni primarni presežek ne bo več zadostoval za izravnavo vse večjih stroškov staranja prebivalstva. Doseganje visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju in izvajanje ukrepov, namenjenih upočasnitvi znatnega povečevanja odhodkov za pokojnine – slednje priznavajo tudi organi –, bi prispevala k zmanjšanju tveganj glede vzdržnosti javnih financ, ki so bila v poročilu Komisije o vzdržnosti iz leta 2009 (3) ocenjena kot srednje velika. |
| --- | --- |

(11)

Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je precej nad povprečjem EU, nanj pa zlasti vpliva načrtovano znatno povečanje odhodkov za pokojnine. Znatna sredstva, zbrana v sistemu socialne varnosti, bodo pomagala delno financirati predvideno povečanje odhodkov za pokojnine, medtem ko proračunski načrti do leta 2014 kažejo, da strukturni primarni presežek ne bo več zadostoval za izravnavo vse večjih stroškov staranja prebivalstva. Doseganje visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju in izvajanje ukrepov, namenjenih upočasnitvi znatnega povečevanja odhodkov za pokojnine – slednje priznavajo tudi organi –, bi prispevala k zmanjšanju tveganj glede vzdržnosti javnih financ, ki so bila v poročilu Komisije o vzdržnosti iz leta 2009 (3) ocenjena kot srednje velika.

| (12) | Zdi se, da numerična fiskalna pravila in srednjeročni proračunski okviri (razen večletnega programa države za kapitalsko porabo) v Luksemburgu nimajo pomembne vloge. Vendar pa kaže, da to ni povzročilo velikih proračunskih odstopanj v preteklosti, čeprav je morda igralo vlogo v ponavljajočih se in znatnih revizijah podatkov o javnih financah, opaženih v zadnjih letih (na splošno v smeri bolj pozitivnega rezultata). V programu niso napovedani nobeni načrti v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(12)

Zdi se, da numerična fiskalna pravila in srednjeročni proračunski okviri (razen večletnega programa države za kapitalsko porabo) v Luksemburgu nimajo pomembne vloge. Vendar pa kaže, da to ni povzročilo velikih proračunskih odstopanj v preteklosti, čeprav je morda igralo vlogo v ponavljajočih se in znatnih revizijah podatkov o javnih financah, opaženih v zadnjih letih (na splošno v smeri bolj pozitivnega rezultata). V programu niso napovedani nobeni načrti v zvezi s tem.

| (13) | Struktura javnih financ v Luksemburgu se zdi razmeroma ugodna: javnofinančni odhodki in davčna obremenitev so razmeroma majhni v primerjavi z drugimi državami članicami. Zlasti obdavčitev dohodkov iz dela in javna poraba sta razmeroma majhni. Poleg tega so javne naložbe med največjimi v vsej EU. Vendar pa bi bilo mogoče učinkovitost javne porabe še izboljšati, tudi na področju izobraževanja. Poleg tega se zdi, da medsebojno vplivanje velikodušnih socialnih dajatev in obdavčitev dohodkov iz dela, čeprav je razmeroma majhna, ne zagotavlja zadostne spodbude za delo pri osebah s povprečnimi in nizkimi dohodki. Nazadnje pa bo za soočenje z bremenom staranja prebivalstva potrebna reforma razmeroma velikodušnega pokojninskega sistema. |
| --- | --- |

(13)

Struktura javnih financ v Luksemburgu se zdi razmeroma ugodna: javnofinančni odhodki in davčna obremenitev so razmeroma majhni v primerjavi z drugimi državami članicami. Zlasti obdavčitev dohodkov iz dela in javna poraba sta razmeroma majhni. Poleg tega so javne naložbe med največjimi v vsej EU. Vendar pa bi bilo mogoče učinkovitost javne porabe še izboljšati, tudi na področju izobraževanja. Poleg tega se zdi, da medsebojno vplivanje velikodušnih socialnih dajatev in obdavčitev dohodkov iz dela, čeprav je razmeroma majhna, ne zagotavlja zadostne spodbude za delo pri osebah s povprečnimi in nizkimi dohodki. Nazadnje pa bo za soočenje z bremenom staranja prebivalstva potrebna reforma razmeroma velikodušnega pokojninskega sistema.

| (14) | Splošno gledano pa je načrtovana ekspanzivna fiskalna naravnanost leta 2010 – ob upoštevanju ugodnega izhodiščnega proračunskega stanja Luksemburga na začetku krize in nizke ravni javnega dolga – ustrezna in v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Od leta 2011 pa projekcija nespremenjene politike v programu ni v skladu z zahtevami pakta, ker ne vsebuje ustrezne konsolidacijske prilagoditve, ki bi bila potrebna za zmanjšanje primanjkljaja pod 3 % BDP in za dovolj hitro približanje srednjeročnemu proračunskemu cilju presežka v višini 0,5 % BDP. Prav tako ni v skladu s sklepi Sveta z dne 20. oktobra o fiskalni izhodni strategiji. Po drugi strani napovedanega namena vlade, da bo konsolidacijo začela leta 2011 in strukturni primanjkljaj zmanjšala za približno 0,75 odstotne točke BDP vsako leto od leta 2011 dalje, ni mogoče oceniti, ker niso bile predložene informacije o ukrepih, ki podpirajo tako konsolidacijsko strategijo. |
| --- | --- |

(14)

Splošno gledano pa je načrtovana ekspanzivna fiskalna naravnanost leta 2010 – ob upoštevanju ugodnega izhodiščnega proračunskega stanja Luksemburga na začetku krize in nizke ravni javnega dolga – ustrezna in v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Od leta 2011 pa projekcija nespremenjene politike v programu ni v skladu z zahtevami pakta, ker ne vsebuje ustrezne konsolidacijske prilagoditve, ki bi bila potrebna za zmanjšanje primanjkljaja pod 3 % BDP in za dovolj hitro približanje srednjeročnemu proračunskemu cilju presežka v višini 0,5 % BDP. Prav tako ni v skladu s sklepi Sveta z dne 20. oktobra o fiskalni izhodni strategiji. Po drugi strani napovedanega namena vlade, da bo konsolidacijo začela leta 2011 in strukturni primanjkljaj zmanjšala za približno 0,75 odstotne točke BDP vsako leto od leta 2011 dalje, ni mogoče oceniti, ker niso bile predložene informacije o ukrepih, ki podpirajo tako konsolidacijsko strategijo.

| (15) | Kar zadeva predpisane podatke, opredeljene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, v programu manjkajo nekateri obvezni in neobvezni podatki (4). |
| --- | --- |

(15)

Kar zadeva predpisane podatke, opredeljene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, v programu manjkajo nekateri obvezni in neobvezni podatki (4).

Splošni sklep je, da je glede na recesijo in dober proračunski začetni položaj Luksemburga začasno poslabšanje javnofinančnega salda v letih 2009 in 2010, ki delno izraža sprejetje spodbujevalnih ukrepov, ustrezno. Vendar pa od leta 2011 za fiskalno naravnanost, kot je prikazana v „scenariju nespremenjene politike“ v programu, ni mogoče šteti, da je v skladu z zahtevami pakta, ker naj bi javnofinančni primanjkljaj ostal nad 3 % BDP do leta 2014; torej ne bi bilo nobene konsolidacijske prilagoditve, da se zagotovi zmanjšanje primanjkljaja pod 3 % BDP, niti ne bi bil napredek k srednjeročnemu proračunskemu cilju ustrezen. Čeprav organi navajajo, da nameravajo ubrati bolj ambiciozno konsolidacijsko pot, da bi leta 2014 spet vzpostavili ravnovesje javnih financ in v naslednjih letih dosegli srednjeročni cilj, tega poteka prilagoditve ni mogoče ustrezno oceniti, ker manjkajo informacije, vključno z osnovnimi ukrepi. Zato bi bile dobrodošle dodatne informacije o teh ukrepih. Še vedno vzbuja skrb dolgoročna vzdržnost javnih financ, ki bodo v prihodnjih desetletjih še posebno obremenjene, saj naj bi bilo povečanje javnih odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva med največjimi v vsej EU.

Glede na zgornjo oceno naj Luksemburg:

| (i) | leta 2011 začne fiskalno konsolidacijo, da bi primanjkljaj znižal pod 3 % BDP in se nato približal srednjeročnemu proračunskemu cilju, ter v ta namen opredeli ukrepe, ki bodo potrebni za dosego te konsolidacije, ter |
| --- | --- |

(i)

leta 2011 začne fiskalno konsolidacijo, da bi primanjkljaj znižal pod 3 % BDP in se nato približal srednjeročnemu proračunskemu cilju, ter v ta namen opredeli ukrepe, ki bodo potrebni za dosego te konsolidacije, ter

| (ii) | glede na predvideno znatno povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ z reformo pokojninskega sistema in si zastavi takšen srednjeročni cilj, ki bo v zadostni meri upošteval posredne obveznosti, povezane s staranjem prebivalstva. |
| --- | --- |

(ii)

glede na predvideno znatno povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ z reformo pokojninskega sistema in si zastavi takšen srednjeročni cilj, ki bo v zadostni meri upošteval posredne obveznosti, povezane s staranjem prebivalstva.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (sprememba v %) | PS jan. 2010 | 0,0 | –3,9 | 2,5 | 3,0 | 2,7 | 2,9 | 3,1 |
| COM nov. 2009 | 0,0 | –3,6 | 1,1 | 1,8 | — | — | — |
| PS okt. 2008 | 1,0 | –0,9 | 1,4 | 4,5 | — | — | — |
| Inflacija po HICP
  (v %) | PS jan. 2010 | 4,1 | 4,1 | 0,0 | 2,1 | 1,8 | — | — |
| COM nov. 2009 | 4,1 | 0,0 | 1,8 | 1,7 | — | — | — |
| PS okt. 2008 | 4,1 | 0,6 | 2,5 | 2,9 | — | — | — |
| Proizvodna vrzel (5)

  (v % potencialnega BDP) | PS jan. 2010 | 1,9 | –4,0 | –3,4 | –2,8 | –2,4 | –2,0 | –1,7 |
| COM nov. 2009 (6) | 1,7 | –3,9 | –4,6 | –5,0 | — | — | — |
| PS okt. 2008 | 1,1 | –2,3 | –3,5 | — | — | — | — |
| Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet
  (v % BDP) | PS jan. 2010 | — | — | — | — | — | — | — |
| COM nov. 2009 | 4,9 | — | — | — | — | — | — |
| PS okt. 2008 | — | — | — | — | — | — | — |
| Javnofinančni prihodki
  (v % BDP) | PS jan. 2010 | 40,2 | 41,6 | 39,6 | 38,3 | 38,5 | 39,0 | 39,5 |
| COM nov. 2009 | 40,2 | 41,1 | 39,7 | 39,4 | — | — | — |
| PS okt. 2008 | 43,2 | 42,8 | 42,8 | 40,3 | — | — | — |
| Javnofinančni odhodki
  (v % BDP) | PS jan. 2010 | 37,7 | 42,6 | 43,5 | 43,2 | 43,2 | 43,3 | 42,6 |
| COM nov. 2009 | 37,7 | 43,3 | 43,9 | 43,6 | — | — | — |
| PS okt. 2008 | 41,2 | 43,4 | 44,3 | 39,4 | — | — | — |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS jan. 2010 | 2,5 | –1,1 | –3,9 | –5,0 | –4,6 | –4,3 | –3,1 |
| COM nov. 2009 | 2,5 | –2,2 | –4,2 | –4,2 | — | — | — |
| PS okt. 2008 | 43,2 | 42,8 | 42,8 | 40,3 | — | — | — |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS jan. 2010 | 2,8 | –0,5 | –3,3 | –4,3 | –3,7 | –3,3 | –2,1 |
| COM nov. 2009 | 2,7 | –1,6 | –3,6 | –3,6 | — | — | — |
| PS okt. 2008 | 2,3 | –0,3 | –1,2 | 1,5 | — | — | — |
| Ciklično prilagojeni saldo (5)

  (v % BDP) | PS jan. 2010 | 1,6 | 0,9 | –2,2 | –3,6 | –3,4 | –3,3 | –2,3 |
| COM nov. 2009 | 1,6 | –0,3 | –2,0 | –1,8 | — | — | — |
| PS okt. 2008 | 2,4 | 1,6 | 0,3 | — | — | — | — |
| Strukturni saldo (7)

  (v % BDP) | PS jan. 2010 | 1,6 | 0,9 | –2,2 | –3,6 | –3,4 | –3,3 | –2,3 |
| COM nov. 2009 | 1,6 | –0,3 | –2,0 | –1,8 | — | — | — |
| PS okt. 2008 | 2,4 | 1,6 | 0,3 | — | — | — | — |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS jan. 2010 | 13,5 | 14,9 | 18,3 | 23,9 | 29,3 | 34,1 | 37,4 |
| COM nov. 2009 | 13,5 | 15,0 | 16,4 | 17,7 | — | — | — |
| PS okt. 2008 | 14,4 | 14,9 | 17,0 | 14,3 | — | — | — |
| Program za stabilnosti (PS); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Realni BDP

(sprememba v %)

PS jan. 2010

0,0

–3,9

2,5

3,0

2,7

2,9

3,1

COM nov. 2009

0,0

–3,6

1,1

1,8

—

—

—

PS okt. 2008

1,0

–0,9

1,4

4,5

—

—

—

Inflacija po HICP

(v %)

PS jan. 2010

4,1

4,1

0,0

2,1

1,8

—

—

COM nov. 2009

4,1

0,0

1,8

1,7

—

—

—

PS okt. 2008

4,1

0,6

2,5

2,9

—

—

—

Proizvodna vrzel (5)

(v % potencialnega BDP)

PS jan. 2010

1,9

–4,0

–3,4

–2,8

–2,4

–2,0

–1,7

COM nov. 2009 (6)

1,7

–3,9

–4,6

–5,0

—

—

—

PS okt. 2008

1,1

–2,3

–3,5

—

—

—

—

Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet

(v % BDP)

PS jan. 2010

—

—

—

—

—

—

—

COM nov. 2009

4,9

—

—

—

—

—

—

PS okt. 2008

—

—

—

—

—

—

—

Javnofinančni prihodki

(v % BDP)

PS jan. 2010

40,2

41,6

39,6

38,3

38,5

39,0

39,5

COM nov. 2009

40,2

41,1

39,7

39,4

—

—

—

PS okt. 2008

43,2

42,8

42,8

40,3

—

—

—

Javnofinančni odhodki

(v % BDP)

PS jan. 2010

37,7

42,6

43,5

43,2

43,2

43,3

42,6

COM nov. 2009

37,7

43,3

43,9

43,6

—

—

—

PS okt. 2008

41,2

43,4

44,3

39,4

—

—

—

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS jan. 2010

2,5

–1,1

–3,9

–5,0

–4,6

–4,3

–3,1

COM nov. 2009

2,5

–2,2

–4,2

–4,2

—

—

—

PS okt. 2008

43,2

42,8

42,8

40,3

—

—

—

Primarni saldo

(v % BDP)

PS jan. 2010

2,8

–0,5

–3,3

–4,3

–3,7

–3,3

–2,1

COM nov. 2009

2,7

–1,6

–3,6

–3,6

—

—

—

PS okt. 2008

2,3

–0,3

–1,2

1,5

—

—

—

Ciklično prilagojeni saldo (5)

(v % BDP)

PS jan. 2010

1,6

0,9

–2,2

–3,6

–3,4

–3,3

–2,3

COM nov. 2009

1,6

–0,3

–2,0

–1,8

—

—

—

PS okt. 2008

2,4

1,6

0,3

—

—

—

—

Strukturni saldo (7)

(v % BDP)

PS jan. 2010

1,6

0,9

–2,2

–3,6

–3,4

–3,3

–2,3

COM nov. 2009

1,6

–0,3

–2,0

–1,8

—

—

—

PS okt. 2008

2,4

1,6

0,3

—

—

—

—

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS jan. 2010

13,5

14,9

18,3

23,9

29,3

34,1

37,4

COM nov. 2009

13,5

15,0

16,4

17,7

—

—

—

PS okt. 2008

14,4

14,9

17,0

14,3

—

—

—

Program za stabilnosti (PS); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  V oceni so upoštevane zlasti napovedi služb Komisije iz jeseni 2009, pa tudi druge, nove informacije.

(3)  Svet v svojih sklepih z dne 10. novembra 2009 o vzdržnosti javnih financ „poziva države članice, naj se v prihodnjih programih za stabilnost in konvergenčnih programih posvetijo predvsem strategijam za doseganje vzdržnosti“ in poleg tega „poziva Komisijo, naj skupaj z Odborom za ekonomsko politiko in Ekonomsko-finančnim odborom še pred objavo naslednjega poročila o vzdržnosti dodatno razvije metodologijo za ocenjevanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ“. Naslednje poročilo je predvideno leta 2012.

(4)  Zlasti manjkajo podatki o sektorskih saldih, razen za javno upravo.

(5)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(6)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 3,6 %, 2,0 %, 1,9 % in 2,2 % oziroma v obdobju 2008–2011.

(7)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. V najnovejšem programu in napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 ni nobenih enkratnih ali drugih začasnih ukrepov za obdobje 2010–2014.

Vir:

Program za stabilnosti (PS); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

| 2.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 143/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 143/17

---

MNENJA SVETA

o posodobljeni različici programa Poljske za konvergenco, 2009–2012

2010/C 143/04

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 26. aprila 2010 preučil posodobljeno različico programa Poljske za konvergenco za obdobje 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 26. aprila 2010 preučil posodobljeno različico programa Poljske za konvergenco za obdobje 2009–2012.

| (2) | Poljska je bila edina država članica EU, ki je leta 2009 zabeležila pozitivno rast, pri čemer se je realni BDP po ocenah povečal za 1,7 %. To gre pripisati vrsti ugodnih dejavnikov, kot so zdravi temelji ob začetku krize, dobro kapitaliziran in odporen finančni sektor, razmeroma nizka stopnja odprtosti gospodarstva, znatna depreciacija poljske valute na začetku krize ter pravočasna prilagoditev monetarnih in fiskalnih politik.
  Čeprav so nekateri dejavniki, ki so spodbudili rast, začasni (rezerve za podporno fiskalno politiko skorajda ni več, menjalni tečaj pa narašča), so se v zadnjih mesecih gospodarski obeti Poljske znatno izboljšali. Ključni izzivi v naslednjih letih bodo povezani s ponovno vzpostavitvijo vzdržnega javnofinančnega stanja in ohranitvijo trajnostnega procesa zmanjševanja zaostanka brez ogrožanja fiskalne in makroekonomske stabilnosti. Poljska ni izkoristila ugodnih gospodarskih razmer (2006–2008) za konsolidacijo javnih financ in strukturni javnofinančni primanjkljaj (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, izračunan v skladu z dogovorjeno metodologijo na podlagi podatkov iz posodobljene različice programa) je leta 2009 po ocenah dosegel 7 % BDP. Na podlagi obvestila iz aprila 2009, ki so ga poljski organi poslali v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem in v katerem je javnofinančni primanjkljaj države leta 2008 znašal 3,9 % BDP, je Svet 7. julija 2009 ugotovil, da ima Poljska čezmeren primanjkljaj, in priporočil njegovo odpravo do leta 2012. |
| --- | --- |

(2)

Poljska je bila edina država članica EU, ki je leta 2009 zabeležila pozitivno rast, pri čemer se je realni BDP po ocenah povečal za 1,7 %. To gre pripisati vrsti ugodnih dejavnikov, kot so zdravi temelji ob začetku krize, dobro kapitaliziran in odporen finančni sektor, razmeroma nizka stopnja odprtosti gospodarstva, znatna depreciacija poljske valute na začetku krize ter pravočasna prilagoditev monetarnih in fiskalnih politik.

Čeprav so nekateri dejavniki, ki so spodbudili rast, začasni (rezerve za podporno fiskalno politiko skorajda ni več, menjalni tečaj pa narašča), so se v zadnjih mesecih gospodarski obeti Poljske znatno izboljšali. Ključni izzivi v naslednjih letih bodo povezani s ponovno vzpostavitvijo vzdržnega javnofinančnega stanja in ohranitvijo trajnostnega procesa zmanjševanja zaostanka brez ogrožanja fiskalne in makroekonomske stabilnosti. Poljska ni izkoristila ugodnih gospodarskih razmer (2006–2008) za konsolidacijo javnih financ in strukturni javnofinančni primanjkljaj (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, izračunan v skladu z dogovorjeno metodologijo na podlagi podatkov iz posodobljene različice programa) je leta 2009 po ocenah dosegel 7 % BDP. Na podlagi obvestila iz aprila 2009, ki so ga poljski organi poslali v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem in v katerem je javnofinančni primanjkljaj države leta 2008 znašal 3,9 % BDP, je Svet 7. julija 2009 ugotovil, da ima Poljska čezmeren primanjkljaj, in priporočil njegovo odpravo do leta 2012.

| (3) | Čeprav je ugotovljeni padec dejanskega BDP v kriznem obdobju večinoma cikličen, je bila prizadeta tudi raven potencialne proizvodnje. Zaradi manjših vlaganj, omejene razpoložljivosti kreditov in naraščajoče strukturne brezposelnosti lahko kriza vpliva tudi na potencialno rast v srednjeročnem obdobju, čeprav bi morali biti vplivi na Poljskem manjši zaradi manjšega obsega uničenega kapitala in prožnega trga dela Poljske. Poleg tega pa zaradi posledic gospodarske krize narašča tudi negativni vpliv staranja prebivalstva na potencialno proizvodnjo in vzdržnost javnih financ. Zato bo nujno treba pospešiti izvajanje strukturnih reform, da bi spodbudili potencialno rast. Ob upoštevanju nizke stopnje zaposlenosti na Poljskem in potrebe po reformah, s katerimi bi pospešili sedanji proces zmanjševanja zaostanka, bo predvsem treba sprejeti dodatne ukrepe za spodbujanje udeležbe na trgu dela, izboljšanje poslovnega okolja ter spodbujanje zasebne porabe za raziskave in razvoj. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav je ugotovljeni padec dejanskega BDP v kriznem obdobju večinoma cikličen, je bila prizadeta tudi raven potencialne proizvodnje. Zaradi manjših vlaganj, omejene razpoložljivosti kreditov in naraščajoče strukturne brezposelnosti lahko kriza vpliva tudi na potencialno rast v srednjeročnem obdobju, čeprav bi morali biti vplivi na Poljskem manjši zaradi manjšega obsega uničenega kapitala in prožnega trga dela Poljske. Poleg tega pa zaradi posledic gospodarske krize narašča tudi negativni vpliv staranja prebivalstva na potencialno proizvodnjo in vzdržnost javnih financ. Zato bo nujno treba pospešiti izvajanje strukturnih reform, da bi spodbudili potencialno rast. Ob upoštevanju nizke stopnje zaposlenosti na Poljskem in potrebe po reformah, s katerimi bi pospešili sedanji proces zmanjševanja zaostanka, bo predvsem treba sprejeti dodatne ukrepe za spodbujanje udeležbe na trgu dela, izboljšanje poslovnega okolja ter spodbujanje zasebne porabe za raziskave in razvoj.

| (4) | V temeljnem makroekonomskem scenariju, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu, je predvideno, da se bo realna rast BDP z 1,7 % leta 2009 povečala na 3 % leta 2010, na 4,5 % leta 2011 in 4,2 % leta 2012. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov (2) se zdi, da je predpostavka v zvezi z realno rastjo BDP leta 2010 rahlo optimistična, predpostavki za leti 2011 in 2012 pa se zdita optimistični. Program predstavlja nadomestni „scenarij tveganja“ z manjšo realno rastjo BDP, in sicer 2,7 % leta 2010, 3,7 % leta 2011 in 3,5 % leta 2012, kar se zdi bolj uresničljivo. Na podlagi zadnjih informacij je projekcija programa za obdobje 2010–2012 v zvezi s postopnim povečanjem zaposlovanja uresničljiva, zlasti ker se zdi, da se s hitrim prilagajanjem realnih plač blažijo vplivi manjšega obsega zaposlovanja. Projekcije programa glede inflacije, ki kažejo na zmanjšanje inflacije na približno 2 % leta 2010 zaradi rasti vrednosti valute in pritiska na plače ter posledičnega zmernega ponovnega vzpona skladno z boljšimi gospodarskimi razmerami, so realistične. |
| --- | --- |

(4)

V temeljnem makroekonomskem scenariju, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu, je predvideno, da se bo realna rast BDP z 1,7 % leta 2009 povečala na 3 % leta 2010, na 4,5 % leta 2011 in 4,2 % leta 2012. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov (2) se zdi, da je predpostavka v zvezi z realno rastjo BDP leta 2010 rahlo optimistična, predpostavki za leti 2011 in 2012 pa se zdita optimistični. Program predstavlja nadomestni „scenarij tveganja“ z manjšo realno rastjo BDP, in sicer 2,7 % leta 2010, 3,7 % leta 2011 in 3,5 % leta 2012, kar se zdi bolj uresničljivo. Na podlagi zadnjih informacij je projekcija programa za obdobje 2010–2012 v zvezi s postopnim povečanjem zaposlovanja uresničljiva, zlasti ker se zdi, da se s hitrim prilagajanjem realnih plač blažijo vplivi manjšega obsega zaposlovanja. Projekcije programa glede inflacije, ki kažejo na zmanjšanje inflacije na približno 2 % leta 2010 zaradi rasti vrednosti valute in pritiska na plače ter posledičnega zmernega ponovnega vzpona skladno z boljšimi gospodarskimi razmerami, so realistične.

| (5) | V programu je javnofinančni primanjkljaj za leto 2009 ocenjen na 7,2 % BDP. Občutno poslabšanje v primerjavi s primanjkljajem 3,6 % BDP leta 2008 v veliki meri kaže na vpliv krize na javne finance, vendar je tudi posledica spodbujevalnih ukrepov v višini približno 2 % BDP, ki jih je vlada leta 2009 izvedla v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Manjša dohodnina (določena leta 2007), večje javne naložbe in indeksacija socialnih transferjev so glavni elementi spodbude. Primanjkljaj bi bil lahko leta 2009 po drugi strani še večji, če ne bi bili izvedeni ukrepi za njegovo zmanjšanje, ocenjeni na približno 1,5 odstotne točke (zmanjšanje upravnih odhodkov in povečanje dividend v podjetjih v državni lasti). Kljub tem ukrepom se je strukturni saldo leta 2009 poslabšal za več kot 2 odstotni točki BDP, kar kaže tudi na preveliko potrošnjo v nekaterih splošnih podsektorjih države (3) in neugodno sestavo rasti.
  Kljub temu, da je strukturni primanjkljaj visok in da je predviden strm preobrat gospodarske dejavnosti, je v programu določena postopna izhodna strategija z zmerno fiskalno konsolidacijo v letih 2010–2011. |
| --- | --- |

(5)

V programu je javnofinančni primanjkljaj za leto 2009 ocenjen na 7,2 % BDP. Občutno poslabšanje v primerjavi s primanjkljajem 3,6 % BDP leta 2008 v veliki meri kaže na vpliv krize na javne finance, vendar je tudi posledica spodbujevalnih ukrepov v višini približno 2 % BDP, ki jih je vlada leta 2009 izvedla v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Manjša dohodnina (določena leta 2007), večje javne naložbe in indeksacija socialnih transferjev so glavni elementi spodbude. Primanjkljaj bi bil lahko leta 2009 po drugi strani še večji, če ne bi bili izvedeni ukrepi za njegovo zmanjšanje, ocenjeni na približno 1,5 odstotne točke (zmanjšanje upravnih odhodkov in povečanje dividend v podjetjih v državni lasti). Kljub tem ukrepom se je strukturni saldo leta 2009 poslabšal za več kot 2 odstotni točki BDP, kar kaže tudi na preveliko potrošnjo v nekaterih splošnih podsektorjih države (3) in neugodno sestavo rasti.

Kljub temu, da je strukturni primanjkljaj visok in da je predviden strm preobrat gospodarske dejavnosti, je v programu določena postopna izhodna strategija z zmerno fiskalno konsolidacijo v letih 2010–2011.

| (6) | V programu je za leto 2010 predvideno manjše znižanje javnofinančnega primanjkljaja na 6,9 % BDP, ki naj bi bilo posledica velikega povečanja deleža prihodkov (za 2,2 odstotni točki), s čimer bi se več kot izravnalo izrazito povečanje deleža odhodkov (za 1,9 odstotne točke), zlasti zaradi povečanja kapitalske porabe (ki je delno financirana s skladi EU). Glavna konsolidacijska ukrepa sta povečanje nekaterih trošarin in trošarinam podobnih dajatev (približno 0,2 % BDP) ter zmanjšanje rasti plač v državnem proračunu (0,3 % BDP), kar skupaj znaša 0,5 % BDP. Izboljšanje strukturnega salda naj bi znašalo 0,8 odstotne točke BDP in bi kazalo tudi na ugodno sestavo rasti, s čimer bi se bolj kot običajno povečala elastičnost davkov. Fiskalna prilagoditev iz sedanjih načrtov je manjša od letnega povprečja, ki ga je julija 2009 priporočil Svet za obdobje 2010–2012 (vsaj 1,25 odstotne točke BDP). |
| --- | --- |

(6)

V programu je za leto 2010 predvideno manjše znižanje javnofinančnega primanjkljaja na 6,9 % BDP, ki naj bi bilo posledica velikega povečanja deleža prihodkov (za 2,2 odstotni točki), s čimer bi se več kot izravnalo izrazito povečanje deleža odhodkov (za 1,9 odstotne točke), zlasti zaradi povečanja kapitalske porabe (ki je delno financirana s skladi EU). Glavna konsolidacijska ukrepa sta povečanje nekaterih trošarin in trošarinam podobnih dajatev (približno 0,2 % BDP) ter zmanjšanje rasti plač v državnem proračunu (0,3 % BDP), kar skupaj znaša 0,5 % BDP. Izboljšanje strukturnega salda naj bi znašalo 0,8 odstotne točke BDP in bi kazalo tudi na ugodno sestavo rasti, s čimer bi se bolj kot običajno povečala elastičnost davkov. Fiskalna prilagoditev iz sedanjih načrtov je manjša od letnega povprečja, ki ga je julija 2009 priporočil Svet za obdobje 2010–2012 (vsaj 1,25 odstotne točke BDP).

| (7) | Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije programa je zmanjšati primanjkljaj pod referenčno vrednost 3 % BDP do leta 2012, kakor je priporočil Svet v skladu s členom 104(7) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. Vendar je načrtovana prilagoditev predvidena šele za konec programskega obdobja: nominalni saldo leta 2010 naj bi se izboljšal za 0,3 odstotne točke BDP, leta 2011 za 1 odstotno točko BDP in leta 2012 za 3 odstotne točke BDP. Strukturni saldo naj bi se v obdobju 2010–2011 izboljšal za 0,8–0,9 odstotne točke BDP na leto in za 3 odstotne točke BDP leta 2012. Zaradi izravnave izhodiščnega stanja nominalnega primanjkljaja leta 2009, ki je bilo slabše, kot je bilo predvideno ob pripravi priporočila Sveta, bi povprečna letna strukturna prilagoditev za obdobje 2010–2012 znašala približno 11⁄4 % BDP, kar je nekoliko več od priporočene prilagoditve iz priporočila Sveta na podlagi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Konsolidacija v letih 2011–2012 temelji zlasti na odhodkih, vendar ni podprta z dovolj konkretnimi ukrepi. Skupni neto učinek napovedanih ukrepov, tj. ukrepov iz načrta za razvoj in konsolidacijo financ z dne 29. januarja 2010, na katerem v veliki meri temelji program za konvergenco, ne presega 0,5 % BDP v obdobju 2011–2012 (4). V programu je potrjeno, da se Poljska zavzema za izpolnitev srednjeročnega cilja javnofinančnega salda, tj. –1 % BDP v strukturnem smislu. Srednjeročni cilj glede na najnovejše projekcije in stopnjo dolga več kot primerno izraža cilje Pakta za stabilnost in rast. Vendar pa v programu ni predvideno, da bo ta cilj dosežen v programskem obdobju. |
| --- | --- |

(7)

Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije programa je zmanjšati primanjkljaj pod referenčno vrednost 3 % BDP do leta 2012, kakor je priporočil Svet v skladu s členom 104(7) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. Vendar je načrtovana prilagoditev predvidena šele za konec programskega obdobja: nominalni saldo leta 2010 naj bi se izboljšal za 0,3 odstotne točke BDP, leta 2011 za 1 odstotno točko BDP in leta 2012 za 3 odstotne točke BDP. Strukturni saldo naj bi se v obdobju 2010–2011 izboljšal za 0,8–0,9 odstotne točke BDP na leto in za 3 odstotne točke BDP leta 2012. Zaradi izravnave izhodiščnega stanja nominalnega primanjkljaja leta 2009, ki je bilo slabše, kot je bilo predvideno ob pripravi priporočila Sveta, bi povprečna letna strukturna prilagoditev za obdobje 2010–2012 znašala približno 11⁄4 % BDP, kar je nekoliko več od priporočene prilagoditve iz priporočila Sveta na podlagi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Konsolidacija v letih 2011–2012 temelji zlasti na odhodkih, vendar ni podprta z dovolj konkretnimi ukrepi. Skupni neto učinek napovedanih ukrepov, tj. ukrepov iz načrta za razvoj in konsolidacijo financ z dne 29. januarja 2010, na katerem v veliki meri temelji program za konvergenco, ne presega 0,5 % BDP v obdobju 2011–2012 (4). V programu je potrjeno, da se Poljska zavzema za izpolnitev srednjeročnega cilja javnofinančnega salda, tj. –1 % BDP v strukturnem smislu. Srednjeročni cilj glede na najnovejše projekcije in stopnjo dolga več kot primerno izraža cilje Pakta za stabilnost in rast. Vendar pa v programu ni predvideno, da bo ta cilj dosežen v programskem obdobju.

| (8) | Proračunski rezultati bi lahko bili v celotnem programskem obdobju slabši od načrtovanih v programu. Realna rast BDP bi bila lahko manj ugodna od predvidene, kar bi pomenilo, da bi bili davčni prihodki manjši od pričakovanih. Če se uresniči nadomestni, previdnejši in bolj uresničljiv scenarij, bi bil v skladu s programom primanjkljaj leta 2012 skoraj 5 % BDP, čezmerni primanjkljaj pa se ne bi zmanjšal v roku, ki ga je določil Svet. V zvezi s fiskalnimi cilji za leti 2011 in 2012 niso bili sprejeti konkretni ukrepi. Zaradi napornega volilnega koledarja za naslednji dve leti (predsedniške in lokalne volitve jeseni 2010 ter parlamentarne volitve jeseni 2011) se pojavljajo vprašanja, kdaj bodo takšni ukrepi določeni in izvedeni. Poljska je pri izpolnjevanju ciljev glede porabe na javnofinančni ravni, določenih v naslednjih posodobljenih različicah programov za konvergenco, dosegla mešane rezultate, nove pobude za krepitev fiskalnega okvira pa morda niso dovolj za spremembo tega vzorca v obdobju programa. Dokler ne bo določeno „ciljno“ pravilo glede odhodkov, se bo izvajalo predlagano novo „začasno“ pravilo, čeprav to zajema le zelo majhen del javnofinančnih odhodkov (manj kot 15 %) in bo njegov učinek na letno prilagoditev majhen, tudi če bi ga izvajali dosledno (manj kot 0,2 % BDP letno v obdobju 2011–2012) (5). Na splošno bi bili lahko proračunski rezultati slabši od napovedanih v programu. |
| --- | --- |

(8)

Proračunski rezultati bi lahko bili v celotnem programskem obdobju slabši od načrtovanih v programu. Realna rast BDP bi bila lahko manj ugodna od predvidene, kar bi pomenilo, da bi bili davčni prihodki manjši od pričakovanih. Če se uresniči nadomestni, previdnejši in bolj uresničljiv scenarij, bi bil v skladu s programom primanjkljaj leta 2012 skoraj 5 % BDP, čezmerni primanjkljaj pa se ne bi zmanjšal v roku, ki ga je določil Svet. V zvezi s fiskalnimi cilji za leti 2011 in 2012 niso bili sprejeti konkretni ukrepi. Zaradi napornega volilnega koledarja za naslednji dve leti (predsedniške in lokalne volitve jeseni 2010 ter parlamentarne volitve jeseni 2011) se pojavljajo vprašanja, kdaj bodo takšni ukrepi določeni in izvedeni. Poljska je pri izpolnjevanju ciljev glede porabe na javnofinančni ravni, določenih v naslednjih posodobljenih različicah programov za konvergenco, dosegla mešane rezultate, nove pobude za krepitev fiskalnega okvira pa morda niso dovolj za spremembo tega vzorca v obdobju programa. Dokler ne bo določeno „ciljno“ pravilo glede odhodkov, se bo izvajalo predlagano novo „začasno“ pravilo, čeprav to zajema le zelo majhen del javnofinančnih odhodkov (manj kot 15 %) in bo njegov učinek na letno prilagoditev majhen, tudi če bi ga izvajali dosledno (manj kot 0,2 % BDP letno v obdobju 2011–2012) (5). Na splošno bi bili lahko proračunski rezultati slabši od napovedanih v programu.

| (9) | Bruto javni dolg naj bi se po ocenah s 47,2 % BDP leta 2008 povečal na 50,7 % BDP leta 2009. Napovedano je, da se bo ta delež v programskem obdobju povečal za 5 odstotnih točk in leta 2012 dosegel stopnjo približno 56 % BDP, vendar bo ostal pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, zlasti zaradi velikih javnofinančnih primanjkljajev. Pomembni prihodki od privatizacij, predvideni za leto 2010, naj bi omejili rast deleža dolga. Vendar so lahko zaradi še vedno slabih tržnih razmer in slabših rezultatov preteklih privatizacijskih načrtov prihodki manjši od pričakovanih. Službe Komisije so v skladu z drugačnim makroekonomskim scenarijem in nespremenjenimi politikami v svoji napovedi jeseni 2009 napovedale, da bo delež dolga leta 2011 presegel 60 % BDP. Čeprav se zdi, da je napoved glede na zadnje podatke optimistična, bo delež dolga v naslednjih letih morda večji od predvidenega v programu. |
| --- | --- |

(9)

Bruto javni dolg naj bi se po ocenah s 47,2 % BDP leta 2008 povečal na 50,7 % BDP leta 2009. Napovedano je, da se bo ta delež v programskem obdobju povečal za 5 odstotnih točk in leta 2012 dosegel stopnjo približno 56 % BDP, vendar bo ostal pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, zlasti zaradi velikih javnofinančnih primanjkljajev. Pomembni prihodki od privatizacij, predvideni za leto 2010, naj bi omejili rast deleža dolga. Vendar so lahko zaradi še vedno slabih tržnih razmer in slabših rezultatov preteklih privatizacijskih načrtov prihodki manjši od pričakovanih. Službe Komisije so v skladu z drugačnim makroekonomskim scenarijem in nespremenjenimi politikami v svoji napovedi jeseni 2009 napovedale, da bo delež dolga leta 2011 presegel 60 % BDP. Čeprav se zdi, da je napoved glede na zadnje podatke optimistična, bo delež dolga v naslednjih letih morda večji od predvidenega v programu.

| (10) | Iz srednjeročnih projekcij dolga, v skladu s katerimi naj bi se stopnja rasti BDP postopoma približala vrednostim, napovedanim v obdobju pred krizo, delež davkov pa znova dosegel ravni pred krizo, in ki vključujejo predvideno povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, je razvidno, da bo proračunska strategija, predvidena v programu, v sedanji obliki in brez nadaljnjih sprememb politike več kot zadostovala za stabilizacijo deleža dolga v BDP do leta 2020. Program zajema reforme, ki spodbujajo dolgoročno vzdržnost javnih financ (vključitev uniformiranih poklicev v prenovljeni splošni pokojninski sistem, upokojitvena starost, sklad socialne varnosti za kmete in zmanjšanje invalidnin). Čeprav so ti ukrepi dolgoročno zelo pomembni za javnofinančni saldo in razvoj trga dela, naj bi se izvajali postopno in zato ne bodo občutno vplivali na javnofinančni saldo v programskem obdobju. |
| --- | --- |

(10)

Iz srednjeročnih projekcij dolga, v skladu s katerimi naj bi se stopnja rasti BDP postopoma približala vrednostim, napovedanim v obdobju pred krizo, delež davkov pa znova dosegel ravni pred krizo, in ki vključujejo predvideno povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, je razvidno, da bo proračunska strategija, predvidena v programu, v sedanji obliki in brez nadaljnjih sprememb politike več kot zadostovala za stabilizacijo deleža dolga v BDP do leta 2020. Program zajema reforme, ki spodbujajo dolgoročno vzdržnost javnih financ (vključitev uniformiranih poklicev v prenovljeni splošni pokojninski sistem, upokojitvena starost, sklad socialne varnosti za kmete in zmanjšanje invalidnin). Čeprav so ti ukrepi dolgoročno zelo pomembni za javnofinančni saldo in razvoj trga dela, naj bi se izvajali postopno in zato ne bodo občutno vplivali na javnofinančni saldo v programskem obdobju.

| (11) | Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je bistveno manjši od povprečja EU, kar se kaže tudi v napovedanem zmanjšanju javne porabe za pokojnine. Vendar proračunsko stanje leta 2009 dolgoročno ustvarja izrazito vrzel v vzdržnosti. Zagotavljanje višjih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju, kot je predvideno v programu, bi prispevalo k zmanjšanju tveganja za vzdržnost javnih financ, ki je bilo v poročilu Komisije o vzdržnosti iz leta 2009 (6) ocenjeno kot srednje visoko. |
| --- | --- |

(11)

Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je bistveno manjši od povprečja EU, kar se kaže tudi v napovedanem zmanjšanju javne porabe za pokojnine. Vendar proračunsko stanje leta 2009 dolgoročno ustvarja izrazito vrzel v vzdržnosti. Zagotavljanje višjih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju, kot je predvideno v programu, bi prispevalo k zmanjšanju tveganja za vzdržnost javnih financ, ki je bilo v poročilu Komisije o vzdržnosti iz leta 2009 (6) ocenjeno kot srednje visoko.

| (12) | Fiskalni okvir Poljske je mogoče izboljšati. Poljska ima eno samo vrsto fiskalnega pravila, ki temelji na treh pragih dolga (50 %, 55 % in 60 % BDP, pri čemer je zadnji določen v ustavi); če bi bil kateri izmed njih presežen, bi to pomenilo vedno obsežnejše ukrepe za fiskalno konsolidacijo. Institucionalni okvir ne zagotavlja zadostnega nadzora odhodkov, kar je razlog za stalne napake v zvezi z njimi. Organi so leta 2009 sprejeli ukrepe za izboljšanje fiskalnega okvira. Veljavno pravilo o zadolževanju so poostrili z uvedbo posebne dodatne določbe o vrsti ukrepov, ki jih treba sprejeti, če bi javni dolg presegel 55 % BDP (nacionalna opredelitev, ne po ESR 95). Okvir fiskalnega načrtovanja državnega proračuna je bil s treh let podaljšan na štiri. Državne institucije so bile deloma reorganizirane zaradi boljše preglednosti javnih računov. Organi načrtujejo tudi izboljšanje fiskalnega okvira, vključno z uvedbo „začasnih“ in „ciljnih“ pravil glede odhodkov. Vendar pa bo „začasno“ pravilo zajemalo le neobvezni del državnega proračuna (brez javnih naložb), ki trenutno znaša manj kot 15 % javnofinančnih odhodkov. Čeprav bodo ti ukrepi pospešili konsolidacijo v prihodnosti, pa ne nadomeščajo ukrepov, s katerimi bi bilo treba spodbuditi izvajanje konsolidacije iz programa. |
| --- | --- |

(12)

Fiskalni okvir Poljske je mogoče izboljšati. Poljska ima eno samo vrsto fiskalnega pravila, ki temelji na treh pragih dolga (50 %, 55 % in 60 % BDP, pri čemer je zadnji določen v ustavi); če bi bil kateri izmed njih presežen, bi to pomenilo vedno obsežnejše ukrepe za fiskalno konsolidacijo. Institucionalni okvir ne zagotavlja zadostnega nadzora odhodkov, kar je razlog za stalne napake v zvezi z njimi. Organi so leta 2009 sprejeli ukrepe za izboljšanje fiskalnega okvira. Veljavno pravilo o zadolževanju so poostrili z uvedbo posebne dodatne določbe o vrsti ukrepov, ki jih treba sprejeti, če bi javni dolg presegel 55 % BDP (nacionalna opredelitev, ne po ESR 95). Okvir fiskalnega načrtovanja državnega proračuna je bil s treh let podaljšan na štiri. Državne institucije so bile deloma reorganizirane zaradi boljše preglednosti javnih računov. Organi načrtujejo tudi izboljšanje fiskalnega okvira, vključno z uvedbo „začasnih“ in „ciljnih“ pravil glede odhodkov. Vendar pa bo „začasno“ pravilo zajemalo le neobvezni del državnega proračuna (brez javnih naložb), ki trenutno znaša manj kot 15 % javnofinančnih odhodkov. Čeprav bodo ti ukrepi pospešili konsolidacijo v prihodnosti, pa ne nadomeščajo ukrepov, s katerimi bi bilo treba spodbuditi izvajanje konsolidacije iz programa.

| (13) | Kar zadeva sestavo javnofinančnih odhodkov, je na Poljskem razmeroma velik delež javnofinančnih odhodkov namenjen socialni zaščiti na račun razmeroma majhne porabe v nekaterih kategorijah, ki spodbujajo rast (inovacije, raziskave in razvoj), in na področju zdravstvenega varstva. Poleg tega se zdi, da bi bilo mogoče znatno izboljšati učinkovitost javnofinančnih odhodkov na področjih, kot sta zdravstveno varstvo in izobraževanje. Davčna obremenitev prihodkov je sicer blizu povprečja EU, vendar pa bi bilo koristno dodatno poenostaviti zapleten sistem obdavčitve in pobiranja davkov. Poljski organi od leta 2005 postopno prehajajo k ciljno usmerjenemu upravljanju proračuna, s čimer naj bi se izboljšali učinkovitost in uspešnost javnofinančnih odhodkov v naslednjih letih. V proračunu za leto 2010 se je razširil obseg spremljanja učinkov tovrstnega proračuna, ki sedaj vključuje dodatne dele javnofinančnega sektorja in dodatne odhodke. Prvi državni proračun, ki ga bo spremljanje učinkov zajelo v celoti, naj bi bil izveden leta 2013. |
| --- | --- |

(13)

Kar zadeva sestavo javnofinančnih odhodkov, je na Poljskem razmeroma velik delež javnofinančnih odhodkov namenjen socialni zaščiti na račun razmeroma majhne porabe v nekaterih kategorijah, ki spodbujajo rast (inovacije, raziskave in razvoj), in na področju zdravstvenega varstva. Poleg tega se zdi, da bi bilo mogoče znatno izboljšati učinkovitost javnofinančnih odhodkov na področjih, kot sta zdravstveno varstvo in izobraževanje. Davčna obremenitev prihodkov je sicer blizu povprečja EU, vendar pa bi bilo koristno dodatno poenostaviti zapleten sistem obdavčitve in pobiranja davkov. Poljski organi od leta 2005 postopno prehajajo k ciljno usmerjenemu upravljanju proračuna, s čimer naj bi se izboljšali učinkovitost in uspešnost javnofinančnih odhodkov v naslednjih letih. V proračunu za leto 2010 se je razširil obseg spremljanja učinkov tovrstnega proračuna, ki sedaj vključuje dodatne dele javnofinančnega sektorja in dodatne odhodke. Prvi državni proračun, ki ga bo spremljanje učinkov zajelo v celoti, naj bi bil izveden leta 2013.

| (14) | Na splošno je proračunska strategija za leto 2010, določena v programu, v skladu s priporočili Sveta na podlagi člena 104(7) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti z dne 7. julija 2009. Vendar pa ob upoštevanju tveganj proračunska strategija od leta 2011 naprej morda ne bo v skladu s priporočili Sveta. Povprečna letna strukturna prilagoditev, načrtovana za obdobje 2010–2012, je 11⁄2 % BDP, kar je nekoliko več, kot je priporočil Svet na podlagi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Vendar je fiskalna konsolidacija predvidena šele za konec programskega obdobja, ciljni primanjkljaj temelji na ugodnih predpostavkah o rasti, načrtovano varčevanje pri odhodkih pa ni podprto z dovolj konkretnimi ukrepi. Ob upoštevanju dobrih rezultatov poljskega gospodarstva med krizo, okrevanja, ki ga napovedujejo organi po letu 2010, velikega strukturnega javnofinančnega primanjkljaja in cilja organov, da zmanjšajo čezmerni primanjkljaj do leta 2012, bi bila primerna strategija fiskalne konsolidacije, ki bi se izvajala bolj na začetku programskega obdobja. V letu 2010 se mora proračun dosledno izvajati, poskrbeti je treba, da bodo tekoči primarni odhodki manjši od načrtovanih, če je to le mogoče, izredne prihodke pa je treba nameniti za zmanjšanje primanjkljaja. Ciljni javnofinančni primanjkljaj za obdobje 2011–2012 bi morali podkrepiti z obsežnimi dodatni ukrepi, ki bi morali zagotoviti tudi ustrezno mejno vrednost, če se temeljni makroekonomski scenarij iz programa ne bi uresničil. |
| --- | --- |

(14)

Na splošno je proračunska strategija za leto 2010, določena v programu, v skladu s priporočili Sveta na podlagi člena 104(7) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti z dne 7. julija 2009. Vendar pa ob upoštevanju tveganj proračunska strategija od leta 2011 naprej morda ne bo v skladu s priporočili Sveta. Povprečna letna strukturna prilagoditev, načrtovana za obdobje 2010–2012, je 11⁄2 % BDP, kar je nekoliko več, kot je priporočil Svet na podlagi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Vendar je fiskalna konsolidacija predvidena šele za konec programskega obdobja, ciljni primanjkljaj temelji na ugodnih predpostavkah o rasti, načrtovano varčevanje pri odhodkih pa ni podprto z dovolj konkretnimi ukrepi. Ob upoštevanju dobrih rezultatov poljskega gospodarstva med krizo, okrevanja, ki ga napovedujejo organi po letu 2010, velikega strukturnega javnofinančnega primanjkljaja in cilja organov, da zmanjšajo čezmerni primanjkljaj do leta 2012, bi bila primerna strategija fiskalne konsolidacije, ki bi se izvajala bolj na začetku programskega obdobja. V letu 2010 se mora proračun dosledno izvajati, poskrbeti je treba, da bodo tekoči primarni odhodki manjši od načrtovanih, če je to le mogoče, izredne prihodke pa je treba nameniti za zmanjšanje primanjkljaja. Ciljni javnofinančni primanjkljaj za obdobje 2011–2012 bi morali podkrepiti z obsežnimi dodatni ukrepi, ki bi morali zagotoviti tudi ustrezno mejno vrednost, če se temeljni makroekonomski scenarij iz programa ne bi uresničil.

| (15) | Kar zadeva predpisane podatke, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenčne programe, program vključuje vse obvezne in večino neobveznih podatkov (7). Svet je v priporočilih v skladu s členom 104(7) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti z dne 7. julija 2009 tudi pozval Poljsko, naj o doseženem napredku v zvezi z izvajanjem priporočil Sveta poroča v posebnem poglavju v posodobljenih različicah programov za konvergenco. Poljska je to priporočilo delno upoštevala. Zlasti niso ustrezno določeni podrobni ukrepi, ki so potrebni za zmanjšanje primanjkljaja pod referenčno vrednost do leta 2012, in reforme, s katerimi naj bi v naslednjih letih omejili primarne tekoče odhodke. |
| --- | --- |

(15)

Kar zadeva predpisane podatke, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenčne programe, program vključuje vse obvezne in večino neobveznih podatkov (7). Svet je v priporočilih v skladu s členom 104(7) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti z dne 7. julija 2009 tudi pozval Poljsko, naj o doseženem napredku v zvezi z izvajanjem priporočil Sveta poroča v posebnem poglavju v posodobljenih različicah programov za konvergenco. Poljska je to priporočilo delno upoštevala. Zlasti niso ustrezno določeni podrobni ukrepi, ki so potrebni za zmanjšanje primanjkljaja pod referenčno vrednost do leta 2012, in reforme, s katerimi naj bi v naslednjih letih omejili primarne tekoče odhodke.

Splošna ugotovitev je, da Poljska sicer načrtuje zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2012 v skladu s priporočilom Sveta na podlagi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, vendar pa je fiskalna prilagoditev predvidena šele za konec programskega obdobja, pri čemer se predvideva, da se bo večina primanjkljaja zmanjšala leta 2012, ciljni primanjkljaj v programu pa je odvisen od velikih negativnih tveganj v zvezi s prihodki in odhodki. Ob upoštevanju okrevanja, ki ga organi predvidevajo po letu 2010, in velikega strukturnega javnofinančnega primanjkljaja bi bila primerna strategija fiskalne konsolidacije, ki bi se izvajala bolj na začetku programskega obdobja. Tveganja za fiskalne cilje so posledica ugodnih predpostavk glede realne rasti BDP, pomanjkanja ustrezno konkretnih ukrepov za podporo fiskalnih ciljev od leta 2011 naprej, napak v zvezi s tekočimi odhodki v preteklosti v primerjavi z načrti in vpliva volitev. Pobude za izboljšanje fiskalnega okvira, zlasti ob dopolnitvi s pravili glede dohodkov, so dobrodošle. „Začasno“ pravilo glede odhodkov bi bilo lahko bolj ambiciozno, zlasti v smislu deleža javnih financ, ki jih zajema.

Ob upoštevanju navedene ocene in priporočila v skladu s členom 104(7) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti z dne 7. julija 2009 ter glede na potrebo po zagotavljanju trajnostne konvergence naj Poljska:

| (i) | dosledno izvaja proračun za leto 2010, pri čemer naj, če je to le mogoče, poskrbi, da bodo primarni tekoči odhodki manjši od načrtovanih, ter izredne prihodke nameni zmanjšanju primanjkljaja; |
| --- | --- |

(i)

dosledno izvaja proračun za leto 2010, pri čemer naj, če je to le mogoče, poskrbi, da bodo primarni tekoči odhodki manjši od načrtovanih, ter izredne prihodke nameni zmanjšanju primanjkljaja;

| (ii) | spodbudi načrtovano proračunsko prilagoditev v letu 2011, da bo tako lahko dosežena priporočljiva povprečna letna fiskalna prilagoditev v višini 1,25 % BDP v skladu s členom 104(7) priporočila, in naj bo pripravljena v letih 2011 in 2012 sprejeti dodatne konsolidacijske ukrepe, če se uresničijo tveganja, povezana z dejstvom, da je scenarij iz programa ugodnejši od scenarija, na katerem temelji priporočilo v skladu s členom 104(7) PES; |
| --- | --- |

(ii)

spodbudi načrtovano proračunsko prilagoditev v letu 2011, da bo tako lahko dosežena priporočljiva povprečna letna fiskalna prilagoditev v višini 1,25 % BDP v skladu s členom 104(7) priporočila, in naj bo pripravljena v letih 2011 in 2012 sprejeti dodatne konsolidacijske ukrepe, če se uresničijo tveganja, povezana z dejstvom, da je scenarij iz programa ugodnejši od scenarija, na katerem temelji priporočilo v skladu s členom 104(7) PES;

| (iii) | še naprej izboljšuje fiskalni okvir, vključno z uvedbo pravila glede odhodkov, ki bo zajemalo večji delež primarnih javnofinančnih kot „začasno“ pravilo iz programa za konvergenco in bo vključevalo ustrezne mehanizme za spremljanje in izvrševanje. Za to bi bilo treba zmanjšati delež obvezne porabe v skupnih odhodkih. |
| --- | --- |

(iii)

še naprej izboljšuje fiskalni okvir, vključno z uvedbo pravila glede odhodkov, ki bo zajemalo večji delež primarnih javnofinančnih kot „začasno“ pravilo iz programa za konvergenco in bo vključevalo ustrezne mehanizme za spremljanje in izvrševanje. Za to bi bilo treba zmanjšati delež obvezne porabe v skupnih odhodkih.

Poljska naj v naslednji posodobljeni različici programa za konvergenco v posebnem poglavju predloži tudi natančnejše informacije o doseženem napredku pri odpravljanju čezmernega primanjkljaja, kakor to zahteva Svet v priporočilih v skladu s členom 104(7) z dne 7. julija 2009.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v % ) | PK feb. 2010 | 5,0 | 1,7 | 3,0 | 4,5 | 4,2 |
| KOM nov. 2009 | 5,0 | 1,2 | 1,8 | 3,2 | — |
| PK dec. 2008 | 5,1 | 3,7 | 4,0 | 4,5 | — |
| Inflacija po HICP
  (v %) | PK feb. 2010 | 4,2 | 4,0 | 2,1 | 2,7 | 3,2 |
| KOM nov. 2009 | 4,2 | 3,9 | 1,9 | 2,0 | — |
| PK dec. 2008 | 4,2 | 2,9 | 2,5 | 2,5 | — |
| Proizvodna vrzel (8)

  (v % potencialnega BDP) | PK feb. 2010 | 2,4 | –0,4 | –1,7 | –1,5 | –1,5 |
| KOM nov. 2009 (9) | 2,6 | –0,4 | –2,2 | –2,3 | — |
| PK dec. 2008 | 1,0 | –0,1 | –0,6 | –0,5 | — |
| Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet
  (v % BDP) | PK feb. 2010 | –4,0 | –0,1 | –1,1 | –0,0 | –0,8 |
| KOM nov. 2009 | –4,0 | –0,2 | –0,3 | –0,7 | — |
| PK dec. 2008 | –4,0 | –1,8 | –1,3 | –1,5 | — |
| Javnofinančni prihodki
  (v % BDP) | PK feb. 2010 | 39,6 | 37,4 | 39,6 | 40,3 | 40,3 |
| KOM nov. 2009 | 39,6 | 37,6 | 38,6 | 38,3 | — |
| PK dec. 2008 | 39,8 | 40,7 | 40,0 | 39,7 | — |
| Javnofinančni odhodki
  (v % BDP) | PK feb. 2010 | 43,3 | 44,6 | 46,5 | 46,2 | 43,3 |
| KOM nov. 2009 | 43,3 | 44,0 | 46,1 | 45,9 | — |
| PK dec. 2008 | 42,6 | 43,2 | 42,4 | 41,7 | — |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PK feb. 2010 | –3,6 | –7,2 | –6,9 | –5,9 | –2,9 |
| KOM nov. 2009 | –3,6 | –6,4 | –7,5 | –7,6 | — |
| PK dec. 2008 | –2,7 | –2,5 | –2,3 | –1,9 | — |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PK feb. 2010 | –1,4 | –4,8 | –4,2 | –3,1 | –0,2 |
| KOM nov. 2009 | –1,4 | –3,8 | –4,6 | –4,6 | — |
| PK dec. 2008 | –0,3 | 0,1 | 0,2 | 0,5 | — |
| Ciklično prilagojeni saldo (8)

  (v % BDP) | PK feb. 2010 | –4,6 | –7,0 | –6,2 | –5,3 | –2,3 |
| KOM nov. 2009 | –4,7 | –6,3 | –6,6 | –6,7 | — |
| PK dec. 2008 | –3,1 | –2,5 | –2,1 | –1,7 | — |
| Strukturni saldo (10)

  (v % BDP) | PK feb. 2010 | –4,6 | –7,0 | –6,2 | –5,3 | –2,3 |
| KOM nov. 2009 | –4,7 | –6,4 | –6,6 | –6,7 | — |
| PK dec. 2008 | –3,1 | –2,5 | –2,3 | –1,7 | — |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PK feb. 2010 | 47,2 | 50,7 | 53,1 | 56,3 | 55,8 |
| KOM nov. 2009 | 47,2 | 51,7 | 57,0 | 61,3 | — |
| PK dec. 2008 | 45,9 | 45,8 | 45,5 | 44,8 | — |
| program za konvergenco (PK); jesenske napovedi služb Komisije (KOM); izračuni služb Komisije. |

2008

2009

2010

2011

2012

Realni BDP

(spremembe v % )

PK feb. 2010

5,0

1,7

3,0

4,5

4,2

KOM nov. 2009

5,0

1,2

1,8

3,2

—

PK dec. 2008

5,1

3,7

4,0

4,5

—

Inflacija po HICP

(v %)

PK feb. 2010

4,2

4,0

2,1

2,7

3,2

KOM nov. 2009

4,2

3,9

1,9

2,0

—

PK dec. 2008

4,2

2,9

2,5

2,5

—

Proizvodna vrzel (8)

(v % potencialnega BDP)

PK feb. 2010

2,4

–0,4

–1,7

–1,5

–1,5

KOM nov. 2009 (9)

2,6

–0,4

–2,2

–2,3

—

PK dec. 2008

1,0

–0,1

–0,6

–0,5

—

Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet

(v % BDP)

PK feb. 2010

–4,0

–0,1

–1,1

–0,0

–0,8

KOM nov. 2009

–4,0

–0,2

–0,3

–0,7

—

PK dec. 2008

–4,0

–1,8

–1,3

–1,5

—

Javnofinančni prihodki

(v % BDP)

PK feb. 2010

39,6

37,4

39,6

40,3

40,3

KOM nov. 2009

39,6

37,6

38,6

38,3

—

PK dec. 2008

39,8

40,7

40,0

39,7

—

Javnofinančni odhodki

(v % BDP)

PK feb. 2010

43,3

44,6

46,5

46,2

43,3

KOM nov. 2009

43,3

44,0

46,1

45,9

—

PK dec. 2008

42,6

43,2

42,4

41,7

—

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PK feb. 2010

–3,6

–7,2

–6,9

–5,9

–2,9

KOM nov. 2009

–3,6

–6,4

–7,5

–7,6

—

PK dec. 2008

–2,7

–2,5

–2,3

–1,9

—

Primarni saldo

(v % BDP)

PK feb. 2010

–1,4

–4,8

–4,2

–3,1

–0,2

KOM nov. 2009

–1,4

–3,8

–4,6

–4,6

—

PK dec. 2008

–0,3

0,1

0,2

0,5

—

Ciklično prilagojeni saldo (8)

(v % BDP)

PK feb. 2010

–4,6

–7,0

–6,2

–5,3

–2,3

KOM nov. 2009

–4,7

–6,3

–6,6

–6,7

—

PK dec. 2008

–3,1

–2,5

–2,1

–1,7

—

Strukturni saldo (10)

(v % BDP)

PK feb. 2010

–4,6

–7,0

–6,2

–5,3

–2,3

KOM nov. 2009

–4,7

–6,4

–6,6

–6,7

—

PK dec. 2008

–3,1

–2,5

–2,3

–1,7

—

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PK feb. 2010

47,2

50,7

53,1

56,3

55,8

KOM nov. 2009

47,2

51,7

57,0

61,3

—

PK dec. 2008

45,9

45,8

45,5

44,8

—

program za konvergenco (PK); jesenske napovedi služb Komisije (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_sl.htm

(2)  V oceni so upoštevane predvsem napoved služb Komisije iz jeseni 2009 in tudi druge, nove informacije, zlasti vmesna napoved služb Komisije iz februarja 2010.

(3)  Brez podsektorjev države, v katerih je bila poraba kljub višjim prihodkom manjša.

(4)  V vrednost 0,5 % BDP je zajet učinek pravila glede odhodkov, kot je določeno v prvem svežnju reform, ki je bil predložen predsedniku.

(5)  S programom naj bi se uvedli dve pravili glede odhodkov: „začasno“ pravilo bo zajemalo le majhen del javnofinančnih odhodkov. To pravilo se bo uporabljalo, dokler ne bo strukturni javnofinančni primanjkljaj dosegel srednjeročnega cilja (primanjkljaj v višini 1 % BDP). Državni organi nameravajo uvesti tudi „ciljno“ pravilo glede odhodkov (tako da se strukturni primanjkljaj ohrani na vrednosti 1 % BDP), kar bi zajemalo večji del javnofinančnih odhodkov.

(6)  Svet v sklepih z dne 10. novembra 2009 o vzdržnosti javnih financ „poziva države članice, naj se v prihodnjih programih za stabilnost in konvergenco posvetijo predvsem strategijam za doseganje vzdržnosti“, poleg tega pa „poziva Komisijo, naj skupaj z Odborom za ekonomsko politiko in Ekonomsko-finančnim odborom še pred objavo naslednjega poročila o vzdržnosti dodatno razvije metodologijo za ocenjevanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ“. Naslednje poročilo naj bi bilo pripravljeno leta 2012.

(7)  Manjkajo zlasti ocene o prispevkih posameznih proizvodnih dejavnikov k potencialni rasti in dolgoročne projekcije za nekatere vrste podatkov.

(8)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(9)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 5,0 %, 4,2 %, 3,7 % oziroma 3,3 % v obdobju 2008–2011.

(10)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Glede na najnovejši program enkratnih ukrepov ni, v jesenskih napovedih služb Komisije iz leta 2009 pa znašajo 0,1 % BDP leta 2009 (zmanjševanje primanjkljaja).

Vir:

program za konvergenco (PK); jesenske napovedi služb Komisije (KOM); izračuni služb Komisije.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 2.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 143/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 143/22

---

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 143/05

| Datum sprejetja odločitve | 25.1.2010 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 194/09 |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Liquidation aid to Bradford & Bingley |
| Pravna podlaga | Banking (Special Provisions) Act 2008
  The Bradford & Bingley plc Transfer of Securities and Property etc. Order 2008 |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu, zaprtje |
| Oblika pomoči | Ugodno posojilo, jamstvo, drugi načini kapitalskega vlaganja |
| Proračun | — |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | 25.1.2010 – Konec likvidacije |
| Gospodarski sektorji | Finančno posredništvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | The Commissioners for Her Majesty's Treasury |
| 1 Horse Guards Road |
| London |
| SW1A 2HQ |
| UNITED KINGDOM |

Datum sprejetja odločitve

25.1.2010

Referenčna številka državne pomoči

N 194/09

Država članica

Združeno kraljestvo

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Liquidation aid to Bradford & Bingley

Pravna podlaga

Banking (Special Provisions) Act 2008

The Bradford & Bingley plc Transfer of Securities and Property etc. Order 2008

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu, zaprtje

Oblika pomoči

Ugodno posojilo, jamstvo, drugi načini kapitalskega vlaganja

Proračun

—

Intenzivnost

—

Trajanje

25.1.2010 – Konec likvidacije

Gospodarski sektorji

Finančno posredništvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

The Commissioners for Her Majesty's Treasury

1 Horse Guards Road

London

SW1A 2HQ

UNITED KINGDOM

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 30.3.2010 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | NN 11/10 |
| Država članica | Irska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Rescue measure in favour of INBS |
| Pravna podlaga | Building Societies Act 1989, CIFS Act 2008 |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči 2 700 mio. EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | — |
| Gospodarski sektorji | Finančno posredništvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Irish Minister for Finance |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

30.3.2010

Referenčna številka državne pomoči

NN 11/10

Država članica

Irska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Rescue measure in favour of INBS

Pravna podlaga

Building Societies Act 1989, CIFS Act 2008

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči 2 700 mio. EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

—

Gospodarski sektorji

Finančno posredništvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Irish Minister for Finance

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 27.4.2010 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 41/10 |
| Država članica | Latvija |
| Regija | Rīga |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Investīciju atbalsts VAS “Starptautiskā lidosta “Rīga” ” |
| Pravna podlaga | 15.12.2009. MK noteikumi Nr. 1476 „Noteikumi par darbības programmas “Infrastruktūra un pakalpojumi” papildinājuma 3.3.1.4. aktivitāti “Lidostu infrastruktūras attīstība” “ |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Sektorski razvoj, regionalni razvoj |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči 124 mio. EUR |
| Intenzivnost | 75 % |
| Trajanje | 1.5.2010–31.12.2020 |
| Gospodarski sektorji | Zračni promet |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Satiksmes ministrija |
| Gogoļa iela 3 |
| Rīga, LV-1743 |
| LATVIJA |

Datum sprejetja odločitve

27.4.2010

Referenčna številka državne pomoči

N 41/10

Država članica

Latvija

Regija

Rīga

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Investīciju atbalsts VAS “Starptautiskā lidosta “Rīga” ”

Pravna podlaga

15.12.2009. MK noteikumi Nr. 1476 „Noteikumi par darbības programmas “Infrastruktūra un pakalpojumi” papildinājuma 3.3.1.4. aktivitāti “Lidostu infrastruktūras attīstība” “

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Sektorski razvoj, regionalni razvoj

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči 124 mio. EUR

Intenzivnost

75 %

Trajanje

1.5.2010–31.12.2020

Gospodarski sektorji

Zračni promet

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Satiksmes ministrija

Gogoļa iela 3

Rīga, LV-1743

LATVIJA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 10.5.2010 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 116/10 |
| Država članica | Nemčija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Änderung der Regelung für Innovationsbeihilfen an den Schiffbau |
| Pravna podlaga | Richtlinie des Bundesministeriums für Wirtschaft und Technologie zum Förderprogramm „Innovativer Schiffbau sichert wettbewerbsfähige Arbeitsplätze“ |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Inovacije |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki 22 mio. EUR
  Skupni znesek načrtovane pomoči 45 mio. EUR |
| Intenzivnost | 20 % |
| Trajanje | 1.5.2010–31.12.2010 |
| Gospodarski sektorji | Ladjedelništvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| Scharnhorststr. 34-37 |
| 10115 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Datum sprejetja odločitve

10.5.2010

Referenčna številka državne pomoči

N 116/10

Država članica

Nemčija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Änderung der Regelung für Innovationsbeihilfen an den Schiffbau

Pravna podlaga

Richtlinie des Bundesministeriums für Wirtschaft und Technologie zum Förderprogramm „Innovativer Schiffbau sichert wettbewerbsfähige Arbeitsplätze“

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Inovacije

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Načrtovani letni izdatki 22 mio. EUR

Skupni znesek načrtovane pomoči 45 mio. EUR

Intenzivnost

20 %

Trajanje

1.5.2010–31.12.2010

Gospodarski sektorji

Ladjedelništvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

Scharnhorststr. 34-37

10115 Berlin

DEUTSCHLAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

---

| 2.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 143/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 143/25

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.5874 – Barclays/Blackstone/Portfolio Hotels)

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 143/06

Komisija se je 21. maja 2010 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32010M5874. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32010M5874. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

| 2.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 143/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 143/26

---

Obvestilo v skladu s členom 12 § 5a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92, v zvezi z informacijami carinskih organov držav članic glede uvrščanja blaga v carinsko nomenklaturo

2010/C 143/07

Zavezujoča tarifna informacija preneha veljati tega dne, če ni več v skladu z razlago carinske nomenklature, kot posledica naslednjih mednarodnih tarifnih ukrepov:

Spremembe Pojasnjevalnih opomb harmoniziranega sistema in Zbirke mnenj o uvrstitvi, ki jih je odobril Svet za carinsko sodelovanje (SCS dok. NC1500 – poročilo 44. seje Odbora HS):

SPREMEMBE POJASNJEVALNIH OPOMB NA PODLAGI ČLENA 8 KONVENCIJE HS IN MNENJ O UVRSTITVI, KI JIH JE IZDAL ODBOR HS SVETOVNE CARINSKE ORGANIZACIJE

(44. SEJA ODBORA HS, OKTOBER 2009)

DOK. NC1500

Spremembe Pojasnjevalnih opomb nomenklature, navedene v prilogi Konvencije HS

| 84.15 | K/16 |
| --- | --- |
| 84.19 | K/18 |
| 84.33 | K/2 |
| 85.36 | K/1 |
| 90.28 | K/4 |
| 95.04 | K/17 |

84.15

K/16

84.19

K/18

84.33

K/2

85.36

K/1

90.28

K/4

95.04

K/17

Mnenja o uvrstitvi, ki jih je odobril Odbor HS

| 3002.10/4 | K/9 |
| --- | --- |
| 3002.10/5 | K/9 |
| 3404.90/1 | K/10 |
| 3504.00/2 | K/11 |
| 3824.90/18 | K/12 |
| 3923.90/1 | K/13 |
| 4014.90/1 | K/14 |
| 4016.93/2 | K/15 |
| 9503.00/9 (Sprememba pravne podlage) | K/5 |

3002.10/4

K/9

3002.10/5

K/9

3404.90/1

K/10

3504.00/2

K/11

3824.90/18

K/12

3923.90/1

K/13

4014.90/1

K/14

4016.93/2

K/15

9503.00/9 (Sprememba pravne podlage)

K/5

Informacije o vsebini teh ukrepov pošlje Generalni direktorat Evropske komisije za davke in carinsko unijo (rue de la Loi/Wetstraat 200, Bruxelles/Brussels, BELGIQUE/BELGIЁ). Dostopne so tudi na spletni strani generalnega direktorata:

http://ec.europa.eu/comm/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/harmonised_system/index_en.htm

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 2.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 143/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 143/27

---

Obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih glavnih refinančnih operacijah (1):

1,00 % 1. junija 2010

Menjalni tečaji eura (2)

1. junija 2010

2010/C 143/08

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2155 |
| JPY | japonski jen | 110,65 |
| DKK | danska krona | 7,4393 |
| GBP | funt šterling | 0,83470 |
| SEK | švedska krona | 9,6163 |
| CHF | švicarski frank | 1,4183 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,9420 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,628 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 276,62 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7093 |
| PLN | poljski zlot | 4,1140 |
| RON | romunski leu | 4,1868 |
| TRY | turška lira | 1,9288 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4595 |
| CAD | kanadski dolar | 1,2766 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,4720 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8056 |
| SGD | singapurski dolar | 1,7193 |
| KRW | južnokorejski won | 1 478,29 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,3929 |
| CNY | kitajski juan | 8,3021 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,2590 |
| IDR | indonezijska rupija | 11 249,90 |
| MYR | malezijski ringit | 4,0203 |
| PHP | filipinski peso | 56,709 |
| RUB | ruski rubelj | 38,0290 |
| THB | tajski bat | 39,607 |
| BRL | brazilski real | 2,2262 |
| MXN | mehiški peso | 15,7893 |
| INR | indijska rupija | 57,3170 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2155

JPY

japonski jen

110,65

DKK

danska krona

7,4393

GBP

funt šterling

0,83470

SEK

švedska krona

9,6163

CHF

švicarski frank

1,4183

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,9420

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,628

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

276,62

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7093

PLN

poljski zlot

4,1140

RON

romunski leu

4,1868

TRY

turška lira

1,9288

AUD

avstralski dolar

1,4595

CAD

kanadski dolar

1,2766

HKD

hongkonški dolar

9,4720

NZD

novozelandski dolar

1,8056

SGD

singapurski dolar

1,7193

KRW

južnokorejski won

1 478,29

ZAR

južnoafriški rand

9,3929

CNY

kitajski juan

8,3021

HRK

hrvaška kuna

7,2590

IDR

indonezijska rupija

11 249,90

MYR

malezijski ringit

4,0203

PHP

filipinski peso

56,709

RUB

ruski rubelj

38,0290

THB

tajski bat

39,607

BRL

brazilski real

2,2262

MXN

mehiški peso

15,7893

INR

indijska rupija

57,3170

---

(1)  Stopnja, ki je bila uporabljena v zadnji operaciji, izvedeni pred navedenim dnevom. V primeru razpisa z variabilno obrestno stopnjo je obrestna stopnja mejna stopnja.

(2)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 2.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 143/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 143/28

---

OBVESTILO O VLOGI ZA DOVOLJENJE ZA RAZISKOVANJE TEKOČIH IN PLINASTIH OGLJIKOVODIKOV, IMENOVANO COSTA DEL SOLE

ITALIJANSKA REPUBLIKA – DEŽELA SICILIJA

DEŽELNI ODBOR ZA ENERGIJO IN GOSPODARSKE JAVNE SLUŽBE – DEŽELNI ODDELEK ZA ENERGIJO

DEŽELNI URAD ZA OGLJIKOVODIKE IN GEOTERMALNO ENERGIJO (U.R.I.G.)

2010/C 143/09

Družba Apennine Energy s.r.l. s sedežem v Rimu, via Alberico II 31, poštna številka 00193 (davčna številka in identifikacijska številka za DDV 01348720358), vpisana v rimsko gospodarsko zbornico pod številko 01348720358, je dne 18. decembra 2009 v skladu z deželnim zakonom dežele Sicilija št. 14 z dne 3. julija 2000, s katerim se prenaša in uporablja Direktiva 94/22/ES, deželnemu odborniku za industrijo, pristojnemu organu za podeljevanje rudarskih pravic na območju dežele Sicilija, s sedežem v Via Ugo La Malfa 87/89, 90146 Palermo, predložila vlogo za dovoljenje za iskanje tekočih in plinastih ogljikovodikov, imenovano Costa del Sole, na območju, ki obsega 4 152 ha (41,52 km2) in se nahaja ob južni obali Sicilije v pokrajini Caltanissetta. Območje zajema občini Butera in Gela.

Omenjeno območje na jugu, vzdolž obale med točkama D in E, meji na morje, v ostale smeri pa meji na prosta območja.

Območje za raziskavo razmejuje neprekinjena črta, ki povezuje 7 točk, ter obalni pas med točkama D in E.

Te točke so opredeljene, kot sledi:

| A. | jugozahodni vogal hiše Savorni na nadmorski višini 100 metrov (F. 272 III NE); |
| --- | --- |
| B. | trigonometrična točka na nadmorski višini 289 metrov pri Rocca d’Adamo (F.272 III NE); |
| C. | trigonometrična točka na nadmorski višini 75 metrov na območju Torre Manfria (F.272 III NE); |
| D. | točka, kjer se sečeta obalna črta in podaljšek črte, ki povezuje točki B in C (F.272 III NE); |
| E. | točka, kjer se sečeta obalna črta in podaljšek črte, ki povezuje točki F in G (F.272 III NO); |
| F. | trigonometrična točka na nadmorski višini 18 metrov pri gradu Castello di Falconara (F. 272 III NO); |
| G. | jugozahodni vogal hiše La Tenutella na nadmorski višini 59 metrov (F. 272 III NE). |

A.

jugozahodni vogal hiše Savorni na nadmorski višini 100 metrov (F. 272 III NE);

B.

trigonometrična točka na nadmorski višini 289 metrov pri Rocca d’Adamo (F.272 III NE);

C.

trigonometrična točka na nadmorski višini 75 metrov na območju Torre Manfria (F.272 III NE);

D.

točka, kjer se sečeta obalna črta in podaljšek črte, ki povezuje točki B in C (F.272 III NE);

E.

točka, kjer se sečeta obalna črta in podaljšek črte, ki povezuje točki F in G (F.272 III NO);

F.

trigonometrična točka na nadmorski višini 18 metrov pri gradu Castello di Falconara (F. 272 III NO);

G.

jugozahodni vogal hiše La Tenutella na nadmorski višini 59 metrov (F. 272 III NE).

Zemljepisne koordinate

| Točke | Vzhodna dolžina M. Mario | Severna širina |
| --- | --- | --- |
| A | 1° 42′ 23,39′′ | 37° 09′ 49,46′′ |
| B | 1° 43′ 35,59′′ | 37° 09′ 41,35′′ |
| C | 1° 41′ 11,19′′ | 37° 05′ 59,19′′ |
| D | 1° 41′ 08,14′′ | 37° 05′ 53,11′′ |
| E | 1° 35′ 57,97′′ | 37° 06′ 25,14′′ |
| F | 1° 36′ 03,05′′ | 37° 06′ 29,39′′ |
| G | 1° 38′ 33,56′′ | 37° 08′ 41,63′′ |

Točke

Vzhodna dolžina M. Mario

Severna širina

A

1° 42′ 23,39′′

37° 09′ 49,46′′

B

1° 43′ 35,59′′

37° 09′ 41,35′′

C

1° 41′ 11,19′′

37° 05′ 59,19′′

D

1° 41′ 08,14′′

37° 05′ 53,11′′

E

1° 35′ 57,97′′

37° 06′ 25,14′′

F

1° 36′ 03,05′′

37° 06′ 29,39′′

G

1° 38′ 33,56′′

37° 08′ 41,63′′

Zainteresirane strani lahko predložijo vlogo za dovoljenje za to območje v 90 dneh od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije; vloge, prejete po navedenem roku, ne bodo obravnavane. Odlok o izdaji dovoljenja za raziskovanje bo izdan v šestih mesecih od skrajnega roka za predložitev morebitnih vlog subjektov, ki želijo pridobiti isto dovoljenje. V skladu s členom 5(1) Direktive 94/22/ES se obvešča, da so bila merila za izdajo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov že objavljena v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 396 z dne 19. decembra 1998 s sklicevanjem na zakonodajni odlok predsednika republike št. 625 z dne 25. novembra 1996 (objavljen v Uradnem listu Italijanske republike št. 293 z dne 14. decembra 1996), s katerim se zgoraj navedena direktiva prenaša v italijansko zakonodajo in v njej izvaja, in kot navaja zgoraj navedeni zakon dežele Sicilije št. 14 z dne 3. julija 2000 (objavljen v Uradnem listu dežele Sicilije št. 32 z dne 7. julija 2000).

Pogoji in zahteve za opravljanje ali prenehanje dejavnosti določa zgoraj navedeni zakon dežele Sicilije št. 14 z dne 3. julija 2000 in tipska specifikacija, ki je bila izdana z odlokoma odbornika za industrijo št. 91 z dne 30. oktobra 2003 in št. 88 z dne 20. oktobra 2004, objavljenima v Uradnem listu dežele Sicilije št. 49, del I, z dne 14. novembra 2003 in št. 46, del I, z dne 5. novembra 2004.

Dokumentacija o vlogi je shranjena na Deželnem uradu za ogljikovodike in geotermalno energijo Deželnega oddelka za energijo, Via Ugo La Malfa 101, 90146 Palermo PA, ITALIA, kjer je na vpogled zainteresiranim stranem.

Palermo, 21. aprila 2010

Tehnični vodja

Dr. Ing. Salvatore GIORLANDO

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

| 2.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 143/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 143/30

---

Obvestilo o veljavnih protidampinških ukrepih v zvezi z uvozom nekaterih hladilnikov side-by-side („ameriški hladilniki“) s poreklom iz Republike Koreje v Unijo: sprememba naslova družbe, za katero se uporablja individualna stopnja protidampinške dajatve

2010/C 143/10

Za uvoz nekaterih hladilnikov side-by-side („ameriški hladilniki“) s poreklom iz Republike Koreje se uporablja dokončna protidampinška dajatev, uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 1289/2006 (1) („Uredba (ES) št. 1289/2006“).

Daewoo Electronics Corporation, družba s sedežem v Republiki Koreji, za katere izvoz nekaterih hladilnikov side-by-side („ameriški hladilniki“) v Unijo se uporablja protidampinška dajatev v višini 3,4 %, uvedena s členom 1(2) Uredbe (ES) št. 1289/2006, je Komisijo 8. avgusta 2008 obvestila o spremembi naslova.

Družba meni, da sprememba naslova ne vpliva na njeno upravičenost do individualne stopnje dajatve, ki se je zanjo uporabljala pod njenim prejšnjim naslovom:

| 686 Ahyeon-dong |
| --- |
| Mapo-Gu |
| Seoul |
| SOUTH KOREA |

686 Ahyeon-dong

Mapo-Gu

Seoul

SOUTH KOREA

Družba je predložila zadostna dokazila, da je do spremembe naslova prišlo zaradi notranje reorganizacije družbe, ki je bila posledica spremembe poslovne stavbe družbe.

Komisija je preučila predložene informacije in sklenila, da sprememba naslova nikakor ne vpliva na ugotovitve iz Uredbe (ES) št. 1289/2006. Zato bi se moralo sklicevanje v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 1289/2006 na:

| Daewoo Electronics Corporation |
| --- |
| 686 Ahyeon-dong |
| Mapo-Gu |
| Seoul |
| SOUTH KOREA |

Daewoo Electronics Corporation

686 Ahyeon-dong

Mapo-Gu

Seoul

SOUTH KOREA

glasiti:

| Daewoo Electronics Corporation |
| --- |
| Narakeyum Jeodong Building 1 |
| Jeo-dong1(il)-ga |
| Jung-gu |
| Seoul |
| SOUTH KOREA |

Daewoo Electronics Corporation

Narakeyum Jeodong Building 1

Jeo-dong1(il)-ga

Jung-gu

Seoul

SOUTH KOREA

Dodatna oznaka TARIC A733 se uporablja za:

| Daewoo Electronics Corporation |
| --- |
| Narakeyum Jeodong Building 1 |
| Jeo-dong1(il)-ga |
| Jung-gu |
| Seoul |
| SOUTH KOREA |

Daewoo Electronics Corporation

Narakeyum Jeodong Building 1

Jeo-dong1(il)-ga

Jung-gu

Seoul

SOUTH KOREA

---

(1)  UL L 236, 31.8.2006, str. 11.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 2.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 143/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 143/32

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5818 – Ericsson/LG Electronics/JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 143/11

| 1. | Komisija je 26. maja 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Telefonaktiebolaget LM Ericsson („Ericsson“, Švedska) in LG Electronics Inc. („LG Electronics“, Južna Koreja) z nakupom delnic pridobita skupni nadzor nad podjetjem LG-Nortel Co. Ltd. („LG-Nortel“, Južna Koreja) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 26. maja 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Telefonaktiebolaget LM Ericsson („Ericsson“, Švedska) in LG Electronics Inc. („LG Electronics“, Južna Koreja) z nakupom delnic pridobita skupni nadzor nad podjetjem LG-Nortel Co. Ltd. („LG-Nortel“, Južna Koreja) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Ericsson: proizvodnja in prodaja telekomunikacijske opreme in povezanih storitev operaterjem mobilnih in fiksnih omrežij, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Ericsson: proizvodnja in prodaja telekomunikacijske opreme in povezanih storitev operaterjem mobilnih in fiksnih omrežij,

| — | za LG Electronics: proizvodnja in prodaja elektronskih naprav za široko uporabo, gospodinjskih aparatov, izdelkov za mobilno komunikacijo in izdelkov IT, |
| --- | --- |

—

za LG Electronics: proizvodnja in prodaja elektronskih naprav za široko uporabo, gospodinjskih aparatov, izdelkov za mobilno komunikacijo in izdelkov IT,

| — | For LG-Nortel: proizvodnja in prodaja izdelkov in rešitev za nosilna omrežja ter izdelkov in rešitev na področju telefonije za podjetja. |
| --- | --- |

—

For LG-Nortel: proizvodnja in prodaja izdelkov in rešitev za nosilna omrežja ter izdelkov in rešitev na področju telefonije za podjetja.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5818 – Ericsson/LG Electronics/JV na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5818 – Ericsson/LG Electronics/JV na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---

| 2.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 143/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 143/33

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5808 – JSA/Jacquet Metals/IMS)

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 143/12

| 1. | Komisija je 26. maja 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 (in po predložitvi v skladu s členom 4(5)) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje JSA S.A („JSA“, Belgija) pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah podjetje IMS International Metal Service („IMS“, Francija). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 26. maja 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 (in po predložitvi v skladu s členom 4(5)) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje JSA S.A („JSA“, Belgija) pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah podjetje IMS International Metal Service („IMS“, Francija).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | podjetje JSA S.A ima izključni nadzor nad družbo Jacquet Metals, dejavno v sektorju distribucije izdelkov železarske industrije, v glavnem v obliki debele pločevine, imenovane „quarto“ pločevina, iz nerjavečega jekla, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

podjetje JSA S.A ima izključni nadzor nad družbo Jacquet Metals, dejavno v sektorju distribucije izdelkov železarske industrije, v glavnem v obliki debele pločevine, imenovane „quarto“ pločevina, iz nerjavečega jekla,

| — | za podjetje IMS: distribucija izdelkov železarske industrije. |
| --- | --- |

—

za podjetje IMS: distribucija izdelkov železarske industrije.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5808 – JSA/Jacquet Metals/IMS na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5808 – JSA/Jacquet Metals/IMS na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

---