# Europeiska unionens C 92/2010

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2010.092.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 92 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 53 årgången10 april 2010 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2010.092.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 92

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

53 årgången10 april 2010

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska datatillsynsmannen |
| 2010/C 092/01 | Yttrande från Europeiska datatillsynsmannenom det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EG) nr (.../...) (om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat) och om förslaget till rådets beslut om medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheters och Europols framställningar om jämförelser med Eurodacuppgifter i brottsbekämpande syfte | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska datatillsynsmannen

2010/C 092/01

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannenom det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EG) nr (.../...) (om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat) och om förslaget till rådets beslut om medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheters och Europols framställningar om jämförelser med Eurodacuppgifter i brottsbekämpande syfte

1

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 092/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5751 – Euroports/DP World/Trilogiport/JV) (
  1
  ) | 9 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2010/C 092/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5751 – Euroports/DP World/Trilogiport/JV) (
  1
  )

1

9

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 092/03 | Eurons växelkurs | 10 |
| 2010/C 092/04 | Kommissionens meddelande inom ramen för tillämpningen av förordning (EG) nr 245/2009 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG när det gäller krav på ekodesign för lysrör utan inbyggt förkopplingsdon, urladdningslampor med hög intensitet samt förkopplingsdon och armaturer som kan driva sådana lampor och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/55/EG (
  1
  ) | 11 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2010/C 092/03

Eurons växelkurs

10

2010/C 092/04

Kommissionens meddelande inom ramen för tillämpningen av förordning (EG) nr 245/2009 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG när det gäller krav på ekodesign för lysrör utan inbyggt förkopplingsdon, urladdningslampor med hög intensitet samt förkopplingsdon och armaturer som kan driva sådana lampor och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/55/EG (
  1
  )

1

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska datatillsynsmannen

| 10.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 92/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 92/1

---

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannenom det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EG) nr (.../...) (om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat) och om förslaget till rådets beslut om medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheters och Europols framställningar om jämförelser med Eurodacuppgifter i brottsbekämpande syfte

2010/C 92/01

EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN HAR ANTAGIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 286,

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 8,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (1),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (2), särskilt artikel 41,

med beaktande av den begäran om ett yttrande i enlighet med artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001 som datatillsynsmannen mottog från Europeiska kommissionen den 15 september 2009.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

I.   INLEDNING

| 1. | Den 10 september 2009 antog kommissionen två förslag, nämligen det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EG) nr (.../...) (om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat) (3) och förslaget till rådets beslut om medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheters och Europols framställningar om jämförelser med Eurodacuppgifter i brottsbekämpande syfte (4). Förslagen (nedan kallade förslagen eller förslaget till förordning och förslaget till beslut) översändes av kommissionen till Europeiska datatillsynsmannen för samråd i enlighet med artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001 och mottogs den 15 september 2009. Datatillsynsmannen har även mottagit konsekvensbedömningen. |
| --- | --- |

1.

Den 10 september 2009 antog kommissionen två förslag, nämligen det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EG) nr (.../...) (om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat) (3) och förslaget till rådets beslut om medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheters och Europols framställningar om jämförelser med Eurodacuppgifter i brottsbekämpande syfte (4). Förslagen (nedan kallade förslagen eller förslaget till förordning och förslaget till beslut) översändes av kommissionen till Europeiska datatillsynsmannen för samråd i enlighet med artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001 och mottogs den 15 september 2009. Datatillsynsmannen har även mottagit konsekvensbedömningen.

| 2. | Datatillsynsmannen välkomnar samrådet och rekommenderar en hänvisning till detta samråd i skälen till förslaget på samma sätt som i ett antal andra lagstiftningstexter där samråd har hållits med datatillsynsmannen i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

2.

Datatillsynsmannen välkomnar samrådet och rekommenderar en hänvisning till detta samråd i skälen till förslaget på samma sätt som i ett antal andra lagstiftningstexter där samråd har hållits med datatillsynsmannen i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001.

| 3. | Dessa förslag är även av särskilt intresse för datatillsynsmannen mot bakgrund av de tillsynsbefogenheter han utövar över den centrala enheten i Eurodacdatabasen och den samordnade tillsyn av Eurodacsystemet som helhet som han måste säkerställa tillsammans med de nationella dataskyddsmyndigheterna. |
| --- | --- |

3.

Dessa förslag är även av särskilt intresse för datatillsynsmannen mot bakgrund av de tillsynsbefogenheter han utövar över den centrala enheten i Eurodacdatabasen och den samordnade tillsyn av Eurodacsystemet som helhet som han måste säkerställa tillsammans med de nationella dataskyddsmyndigheterna.

| 4. | Frågan om tillgång till storskaliga IT-system i brottsbekämpande syfte har redan tagits upp av datatillsynsmannen i samband med tillgång till informationssystemet för viseringar (VIS) för brottsbekämpande myndigheter och Europol (5). Innehållet i förslagen hör även nära samman med den allmänna omarbetningen av Dublin- och Eurodacförordningarna, om vilka datatillsynsmannen utfärdade två yttranden den 18 februari 2009 (6). |
| --- | --- |

4.

Frågan om tillgång till storskaliga IT-system i brottsbekämpande syfte har redan tagits upp av datatillsynsmannen i samband med tillgång till informationssystemet för viseringar (VIS) för brottsbekämpande myndigheter och Europol (5). Innehållet i förslagen hör även nära samman med den allmänna omarbetningen av Dublin- och Eurodacförordningarna, om vilka datatillsynsmannen utfärdade två yttranden den 18 februari 2009 (6).

II.   INNEHÅLL I OCH BAKGRUND TILL FÖRSLAGEN

| 5. | Förslagen skapar en grund för både medlemsstaternas utsedda myndigheters och Europols rätt att göra framställningar om jämförelser av fingeravtryck eller latenta fingeravtryck med Eurodacuppgifter. En lyckad jämförelse som genererar en träff i Eurodac kommer att åtföljas av alla uppgifter som finns i Eurodac rörande fingeravtrycket. En begäran om ytterligare information efter en träff regleras inte i förslagen, utan omfattas i stället av befintliga instrument om utbyte av information i brottsbekämpande syfte. Förslagens tillämpningsområde omfattar kampen mot terroristbrott och grova brott, exempelvis människohandel och narkotikasmuggling (7). |
| --- | --- |

5.

Förslagen skapar en grund för både medlemsstaternas utsedda myndigheters och Europols rätt att göra framställningar om jämförelser av fingeravtryck eller latenta fingeravtryck med Eurodacuppgifter. En lyckad jämförelse som genererar en träff i Eurodac kommer att åtföljas av alla uppgifter som finns i Eurodac rörande fingeravtrycket. En begäran om ytterligare information efter en träff regleras inte i förslagen, utan omfattas i stället av befintliga instrument om utbyte av information i brottsbekämpande syfte. Förslagens tillämpningsområde omfattar kampen mot terroristbrott och grova brott, exempelvis människohandel och narkotikasmuggling (7).

| 6. | I artikel 7 i förslaget till beslut fastställs villkoren för de utsedda myndigheternas åtkomst till Eurodacuppgifter. Åtkomst är endast tillåten när jämförelser med nationella databaser med fingeravtryck och andra medlemsstaters automatiska fingeravtrycksdatabaser enligt rådets beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (8), inte gett några positiva resultat och när jämförelsen är nödvändig för att bekämpa terroristbrott och andra grova brott, jämförelsen är nödvändig i ett särskilt fall och det finns rimliga skäl att anta att jämförelsen väsentligt bidrar till att bekämpa brotten i fråga. Datatillsynsmannen noterar att det i artikel 7 inte krävs att den registrerade som framställan gäller är misstänkt för något av dessa brott. |
| --- | --- |

6.

I artikel 7 i förslaget till beslut fastställs villkoren för de utsedda myndigheternas åtkomst till Eurodacuppgifter. Åtkomst är endast tillåten när jämförelser med nationella databaser med fingeravtryck och andra medlemsstaters automatiska fingeravtrycksdatabaser enligt rådets beslut 2008/615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (8), inte gett några positiva resultat och när jämförelsen är nödvändig för att bekämpa terroristbrott och andra grova brott, jämförelsen är nödvändig i ett särskilt fall och det finns rimliga skäl att anta att jämförelsen väsentligt bidrar till att bekämpa brotten i fråga. Datatillsynsmannen noterar att det i artikel 7 inte krävs att den registrerade som framställan gäller är misstänkt för något av dessa brott.

| 7. | Det bör erinras om att målet med inrättandet av Eurodacsystemet var att underlätta tillämpningen av Dublinförordningen, vilken gör det möjligt att fastställa vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan, genom att jämföra asylsökandes och olagliga invandrares fingeravtryck. Genom Eurodacsystemet är det möjligt för medlemsstaterna att identifiera asylsökande och personer som grips i samband med att de olagligen passerar gemenskapens yttre gräns. Genom att jämföra fingeravtryck kan medlemsstaterna fastställa huruvida en asylsökande eller en utländsk medborgare som olagligen uppehåller sig i en medlemsstat tidigare har sökt asyl i en annan medlemsstat eller huruvida en asylsökande olagligt tagit sig in på unionens territorium. När förordningen om inrättande av Eurodac antogs, övervägdes inte tillträde för polisen till Eurodac utan fingeravtrycken samlades in i det mycket specifika syfte som anges i artikel 1.1 i Eurodacförordningen. |
| --- | --- |

7.

Det bör erinras om att målet med inrättandet av Eurodacsystemet var att underlätta tillämpningen av Dublinförordningen, vilken gör det möjligt att fastställa vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan, genom att jämföra asylsökandes och olagliga invandrares fingeravtryck. Genom Eurodacsystemet är det möjligt för medlemsstaterna att identifiera asylsökande och personer som grips i samband med att de olagligen passerar gemenskapens yttre gräns. Genom att jämföra fingeravtryck kan medlemsstaterna fastställa huruvida en asylsökande eller en utländsk medborgare som olagligen uppehåller sig i en medlemsstat tidigare har sökt asyl i en annan medlemsstat eller huruvida en asylsökande olagligt tagit sig in på unionens territorium. När förordningen om inrättande av Eurodac antogs, övervägdes inte tillträde för polisen till Eurodac utan fingeravtrycken samlades in i det mycket specifika syfte som anges i artikel 1.1 i Eurodacförordningen.

| 8. | Genom artikel 1.2 i förslaget till förordning utvidgas nu syftet med Eurodacsystemet och syftet att förebygga, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott läggs till enligt de villkor som anges i förslagen. Denna ändring av syftet förklaras i skäl 6 i förslaget till beslut, där det anges att ”eftersom Eurodac tillkommit för att underlätta tillämpningen av Dublinförordningen innebär åtkomst till Eurodac för att förhindra, upptäcka eller utreda terroristbrott och andra grova brott en förändring av Eurodacs ursprungliga syfte som inskränker rätten till skydd av privatlivet för människor vars personuppgifter behandlas i Eurodac.” |
| --- | --- |

8.

Genom artikel 1.2 i förslaget till förordning utvidgas nu syftet med Eurodacsystemet och syftet att förebygga, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott läggs till enligt de villkor som anges i förslagen. Denna ändring av syftet förklaras i skäl 6 i förslaget till beslut, där det anges att ”eftersom Eurodac tillkommit för att underlätta tillämpningen av Dublinförordningen innebär åtkomst till Eurodac för att förhindra, upptäcka eller utreda terroristbrott och andra grova brott en förändring av Eurodacs ursprungliga syfte som inskränker rätten till skydd av privatlivet för människor vars personuppgifter behandlas i Eurodac.”

| 9. | Tillgång för brottsbekämpande myndigheter till Eurodac aviserades redan tidigare, några år efter antagandet av Eurodacförordningen. Den finns omnämnd i Haagprogrammet, i slutsatserna från rådets (rättsliga och inrikes frågor) gemensamma kommitté av den 1213 juni 2007 och i kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om större effektivitet, förbättrad interoperabilitet och synergieffekter mellan EU:s databaser på området rättsliga och inrikes frågor av den 24 november 2005 (9): ”Med tanke på målsättningen att bekämpa terrorism och brottslighet ser rådet nu det som en brist att uppgifterna i VIS inte kan användas av de myndigheter som ansvarar för den inre säkerheten. Detta gäller även uppgifter om invandring i SIS II och uppgifter i Eurodac”. |
| --- | --- |

9.

Tillgång för brottsbekämpande myndigheter till Eurodac aviserades redan tidigare, några år efter antagandet av Eurodacförordningen. Den finns omnämnd i Haagprogrammet, i slutsatserna från rådets (rättsliga och inrikes frågor) gemensamma kommitté av den 1213 juni 2007 och i kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om större effektivitet, förbättrad interoperabilitet och synergieffekter mellan EU:s databaser på området rättsliga och inrikes frågor av den 24 november 2005 (9): ”Med tanke på målsättningen att bekämpa terrorism och brottslighet ser rådet nu det som en brist att uppgifterna i VIS inte kan användas av de myndigheter som ansvarar för den inre säkerheten. Detta gäller även uppgifter om invandring i SIS II och uppgifter i Eurodac”.

| 10. | Förslagen att göra Eurodac tillgängligt för brottsbekämpande myndigheter har lett till betydande kritik från flera berörda parter, vilket erkänns både i konsekvensbedömningen och i motiveringen. |
| --- | --- |

10.

Förslagen att göra Eurodac tillgängligt för brottsbekämpande myndigheter har lett till betydande kritik från flera berörda parter, vilket erkänns både i konsekvensbedömningen och i motiveringen.

III.   YTTRANDETS HUVUDSAKLIGA INRIKTNING

| 11. | I detta yttrande kommer datatillsynsmannen att analysera det berättigade i förslaget. Denna analys kommer att leda till slutsatsen att datatillsynsmannen hyser allvarliga tvivel om huruvida dessa förslag är berättigade och huruvida lagstiftningsinstrument bör antas på grundval av dessa förslag. |
| --- | --- |

11.

I detta yttrande kommer datatillsynsmannen att analysera det berättigade i förslaget. Denna analys kommer att leda till slutsatsen att datatillsynsmannen hyser allvarliga tvivel om huruvida dessa förslag är berättigade och huruvida lagstiftningsinstrument bör antas på grundval av dessa förslag.

| 12. | Analysen kommer att göras på grundval av följande etapper:






  a) | Utgångspunkten: Hur man kan uppnå rätt balans mellan behovet av allmän säkerhet och rätten till skydd av personuppgifter. |
| --- | --- | --- |

12.

Analysen kommer att göras på grundval av följande etapper:

a)

Utgångspunkten: Hur man kan uppnå rätt balans mellan behovet av allmän säkerhet och rätten till skydd av personuppgifter.

| b) | Förslagen som en fortsättning på två mer allmänna tendenser:






  i) | Det blir allt enklare för de brottsbekämpande myndigheterna att använda sådana personuppgifter om enskilda personer som inte har ett direkt samband med ett särskilt brott och som har insamlats för andra ändamål. |
| --- | --- | --- |

b)

Förslagen som en fortsättning på två mer allmänna tendenser:

i)

Det blir allt enklare för de brottsbekämpande myndigheterna att använda sådana personuppgifter om enskilda personer som inte har ett direkt samband med ett särskilt brott och som har insamlats för andra ändamål.

| ii) | Nya rättsliga instrument har föreslagits som tillägg till befintliga rättsliga instrument, vilka ännu inte har genomförts fullt ut. Detta väcker frågor om hur nödvändiga sådana nya instrument är. |
| --- | --- |

ii)

Nya rättsliga instrument har föreslagits som tillägg till befintliga rättsliga instrument, vilka ännu inte har genomförts fullt ut. Detta väcker frågor om hur nödvändiga sådana nya instrument är.

| c) | De särskilda omständigheterna i det nu aktuella fallet. En hel del information är redan tillgänglig för de brottsbekämpande myndigheterna på detta område. |
| --- | --- |

c)

De särskilda omständigheterna i det nu aktuella fallet. En hel del information är redan tillgänglig för de brottsbekämpande myndigheterna på detta område.

| d) | Förslaget kommer att få konsekvenser i huvudsak för en särskilt utsatt grupp i samhället, dvs. asylsökande, med risk för ytterligare stigmatisering av denna grupp. |
| --- | --- |

d)

Förslaget kommer att få konsekvenser i huvudsak för en särskilt utsatt grupp i samhället, dvs. asylsökande, med risk för ytterligare stigmatisering av denna grupp.

| e) | Tidpunkten för förslagen. Förslagen antas utan att man inväntar två viktiga förändringar som eventuellt kommer att påverka förslagen i hög grad, nämligen Stockholmsprogrammet och (det eventuella) ikraftträdandet av Lissabonfördraget. Dessutom läggs förslaget fram oberoende av den allmänna omarbetningen av Dublin- och Eurodacförordningarna, vilka ännu diskuteras i rådet och i Europaparlamentet. |
| --- | --- |

e)

Tidpunkten för förslagen. Förslagen antas utan att man inväntar två viktiga förändringar som eventuellt kommer att påverka förslagen i hög grad, nämligen Stockholmsprogrammet och (det eventuella) ikraftträdandet av Lissabonfördraget. Dessutom läggs förslaget fram oberoende av den allmänna omarbetningen av Dublin- och Eurodacförordningarna, vilka ännu diskuteras i rådet och i Europaparlamentet.

| f) | Förenligheten med artikel 8 i den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

f)

Förenligheten med artikel 8 i den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna.

| 13. | De materiella bestämmelserna i förslagen kommer inte att analyseras i detalj i yttrandet. Bestämmelserna har generellt en god rättslig kvalitet. De är välformulerade och säkerställer strikta villkor enligt vilka medlemsstaternas ansvariga myndigheter och Europol får göra framställningar om jämförelser av fingeravtryck med fingeravtryck som är lagrade i Eurodacs centrala databas. I punkterna 49-50 kommer dock några kommentarer att göras om innehållet. |
| --- | --- |

13.

De materiella bestämmelserna i förslagen kommer inte att analyseras i detalj i yttrandet. Bestämmelserna har generellt en god rättslig kvalitet. De är välformulerade och säkerställer strikta villkor enligt vilka medlemsstaternas ansvariga myndigheter och Europol får göra framställningar om jämförelser av fingeravtryck med fingeravtryck som är lagrade i Eurodacs centrala databas. I punkterna 49-50 kommer dock några kommentarer att göras om innehållet.

IV.   UTGÅNGSPUNKT

| 14. | Datatillsynsmannen vill betona att ett bättre informationsutbyte är ett viktigt politiskt mål för Europeiska unionen. Denna betoning av uppgiftsutbyte är ännu mer logisk i avsaknad av en europeisk polisstyrka, ett europeiskt straffrättsligt system och en fullständigt harmoniserad europeisk gränskontroll. Åtgärder som gäller uppgifter utgör därför ett viktigt bidrag från Europeiska unionen, som gör det möjligt för de nationella myndigheterna i medlemsstaterna att ta itu med gränsöverskridande brottslighet på ett effektivt sätt och effektivt skydda de yttre gränserna. De bör dock inte bara bidra till medborgarnas säkerhet utan även till deras grundläggande friheter. |
| --- | --- |

14.

Datatillsynsmannen vill betona att ett bättre informationsutbyte är ett viktigt politiskt mål för Europeiska unionen. Denna betoning av uppgiftsutbyte är ännu mer logisk i avsaknad av en europeisk polisstyrka, ett europeiskt straffrättsligt system och en fullständigt harmoniserad europeisk gränskontroll. Åtgärder som gäller uppgifter utgör därför ett viktigt bidrag från Europeiska unionen, som gör det möjligt för de nationella myndigheterna i medlemsstaterna att ta itu med gränsöverskridande brottslighet på ett effektivt sätt och effektivt skydda de yttre gränserna. De bör dock inte bara bidra till medborgarnas säkerhet utan även till deras grundläggande friheter.

| 15. | Med andra ord behöver regeringarna lämpliga instrument för att garantera medborgarnas säkerhet, men i våra europeiska samhällen måste de till fullo respektera medborgarnas grundläggande rättigheter. Det är EU:s lagstiftande myndigheters uppgift att säkerställa denna balans. Behovet av en sådan balans betonades uttryckligen i kommissionens meddelande av den 10 juni 2009, Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i allmänhetens tjänst. (10) Den spelar även en betydande roll i diskussionerna om det nya fleråriga programmet på området frihet, säkerhet och rättvisa (Stockholmsprogrammet). |
| --- | --- |

15.

Med andra ord behöver regeringarna lämpliga instrument för att garantera medborgarnas säkerhet, men i våra europeiska samhällen måste de till fullo respektera medborgarnas grundläggande rättigheter. Det är EU:s lagstiftande myndigheters uppgift att säkerställa denna balans. Behovet av en sådan balans betonades uttryckligen i kommissionens meddelande av den 10 juni 2009, Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i allmänhetens tjänst. (10) Den spelar även en betydande roll i diskussionerna om det nya fleråriga programmet på området frihet, säkerhet och rättvisa (Stockholmsprogrammet).

| 16. | I detta sammanhang är det lämpligt att betona att lagstiftningen om dataskydd inte på något sätt påverkar regeringarnas berättigade intressen att skydda den allmänna säkerheten. Om uppgifterna behövs för specifika och legitima ändamål får de utnyttjas, vid behov med särskilda åtgärder för att tillhandahålla lämpligt skydd. Det är även mycket viktigt att uppgifter endast samlas in, utbyts och behandlas på grundval av konkreta säkerhetsbehov och med beaktande av principerna om dataskydd. |
| --- | --- |

16.

I detta sammanhang är det lämpligt att betona att lagstiftningen om dataskydd inte på något sätt påverkar regeringarnas berättigade intressen att skydda den allmänna säkerheten. Om uppgifterna behövs för specifika och legitima ändamål får de utnyttjas, vid behov med särskilda åtgärder för att tillhandahålla lämpligt skydd. Det är även mycket viktigt att uppgifter endast samlas in, utbyts och behandlas på grundval av konkreta säkerhetsbehov och med beaktande av principerna om dataskydd.

| 17. | Kampen mot terroristbrott och andra grova brott (11) kan utan tvekan vara ett legitimt skäl för att medge behandling av personuppgifter, med iakttagande av den grundläggande rätten till personlig integritet och skydd av personuppgifter. För att vara giltig måste dock nödvändigheten av intrånget i den enskildes privatliv styrkas av tydliga och obestridliga faktorer och proportionaliteten i behandlingen måste påvisas. Detta krav är så mycket mer ofrånkomligt när intrånget i de enskildas privatliv är omfattande och dessa utgör en utsatt grupp som behöver skyddas, enligt planerna i förslagen. |
| --- | --- |

17.

Kampen mot terroristbrott och andra grova brott (11) kan utan tvekan vara ett legitimt skäl för att medge behandling av personuppgifter, med iakttagande av den grundläggande rätten till personlig integritet och skydd av personuppgifter. För att vara giltig måste dock nödvändigheten av intrånget i den enskildes privatliv styrkas av tydliga och obestridliga faktorer och proportionaliteten i behandlingen måste påvisas. Detta krav är så mycket mer ofrånkomligt när intrånget i de enskildas privatliv är omfattande och dessa utgör en utsatt grupp som behöver skyddas, enligt planerna i förslagen.

V.   FORTSÄTTNING PÅ MER ALLMÄNNA TENDENSER

Tendensen att ge brottsbekämpande myndigheter omfattande tillgång till uppgifter

| 18. | Det bör betonas att förslagen inte bara följer den allmänna trenden att bevilja tillgång för brottsbekämpande myndigheter till flera storskaliga informations- och identifieringssystem, utan även utgör ett ytterligare steg i en tendens att ge brottsbekämpande myndigheter tillgång till uppgifter om enskilda personer som i princip inte är misstänkta för något brott. Det handlar dessutom om uppgifter som har insamlats för ändamål som inte gäller brottsbekämpning. Exempel under senare tid är följande:






  — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/24/EG av den 15 mars 2006 om lagring av uppgifter som genererats eller behandlats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster eller allmänna kommunikationsnät och om ändring av direktiv 2002/58/EG. (12) |
| --- | --- | --- |

18.

Det bör betonas att förslagen inte bara följer den allmänna trenden att bevilja tillgång för brottsbekämpande myndigheter till flera storskaliga informations- och identifieringssystem, utan även utgör ett ytterligare steg i en tendens att ge brottsbekämpande myndigheter tillgång till uppgifter om enskilda personer som i princip inte är misstänkta för något brott. Det handlar dessutom om uppgifter som har insamlats för ändamål som inte gäller brottsbekämpning. Exempel under senare tid är följande:

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/24/EG av den 15 mars 2006 om lagring av uppgifter som genererats eller behandlats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster eller allmänna kommunikationsnät och om ändring av direktiv 2002/58/EG. (12)

| — | Rådets beslut 2008/633/RIF av den 23 juni 2008 om åtkomst till informationssystemet för viseringar (VIS) för sökningar för medlemsstaternas utsedda myndigheter och för Europol i syfte att förhindra, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott. (13) |
| --- | --- |

—

Rådets beslut 2008/633/RIF av den 23 juni 2008 om åtkomst till informationssystemet för viseringar (VIS) för sökningar för medlemsstaternas utsedda myndigheter och för Europol i syfte att förhindra, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott. (13)

| — | Förslaget till rådets rambeslut om användande av passageraruppgifter (PNR-uppgifter) i brottsbekämpande syfte. (14) |
| --- | --- |

—

Förslaget till rådets rambeslut om användande av passageraruppgifter (PNR-uppgifter) i brottsbekämpande syfte. (14)

| 19. | I sina yttranden om dessa initiativ har datatillsynsmannen intagit en kritisk inställning till att bevilja tillgång för brottsbekämpande myndigheter till uppgifter om enskilda personer som inte är misstänkta för något brott och dessa samlats in för andra ändamål. Datatillsynsmannen har betonat behovet av lämna en vederbörlig motivering och att uppfylla nödvändighets- och proportionalitetstesten. I sitt yttrande om passageraruppgifter varnade han även för en utveckling mot ett fullständigt övervakningssamhälle. |
| --- | --- |

19.

I sina yttranden om dessa initiativ har datatillsynsmannen intagit en kritisk inställning till att bevilja tillgång för brottsbekämpande myndigheter till uppgifter om enskilda personer som inte är misstänkta för något brott och dessa samlats in för andra ändamål. Datatillsynsmannen har betonat behovet av lämna en vederbörlig motivering och att uppfylla nödvändighets- och proportionalitetstesten. I sitt yttrande om passageraruppgifter varnade han även för en utveckling mot ett fullständigt övervakningssamhälle.

| 20. | Denna hållning angavs närmare i datatillsynsmannens yttrande om kommissionens meddelande av den 10 juni 2009, Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i allmänhetens tjänst. (15) I yttrandet begärde han att Stockholmsprogrammet skulle ta upp tendensen att använda uppgifter som samlats in för andra ändamål. Strikta villkor behövs, t.ex. villkoret att en begäran om uppgifter ska vara proportionell, specifikt riktad och i princip bygga på misstankar mot särskilda personer. |
| --- | --- |

20.

Denna hållning angavs närmare i datatillsynsmannens yttrande om kommissionens meddelande av den 10 juni 2009, Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i allmänhetens tjänst. (15) I yttrandet begärde han att Stockholmsprogrammet skulle ta upp tendensen att använda uppgifter som samlats in för andra ändamål. Strikta villkor behövs, t.ex. villkoret att en begäran om uppgifter ska vara proportionell, specifikt riktad och i princip bygga på misstankar mot särskilda personer.

Behovet av en allmän diskussion om tillträde för brottsbekämpande myndigheter

| 21. | Detta yttrande måste även betraktas mot bakgrund av den bredare debatten om framtiden för EU:s informationsutbyte och den ökande tendensen med tillgång för brottsbekämpande myndigheter till väldigt stora databaser. Datatillsynsmannen tar tillfället i akt att betona att det krävs en bedömning från fall till fall av varje sådant förslag och en konsekvent, omfattande och framtidsinriktad syn på denna fråga, helst med anknytning till Stockholmsprogrammet. |
| --- | --- |

21.

Detta yttrande måste även betraktas mot bakgrund av den bredare debatten om framtiden för EU:s informationsutbyte och den ökande tendensen med tillgång för brottsbekämpande myndigheter till väldigt stora databaser. Datatillsynsmannen tar tillfället i akt att betona att det krävs en bedömning från fall till fall av varje sådant förslag och en konsekvent, omfattande och framtidsinriktad syn på denna fråga, helst med anknytning till Stockholmsprogrammet.

| 22. | Nu mer än någonsin tidigare finns det ett tydligt behov av djupgående reflexion om hur EU:s informationsutbyte och storskaliga IT-system bör se ut. När detta övervägs bör vederbörlig hänsyn tas både till kostnaderna för den personliga integriteten och brottsbekämpningens effektivitet, i första hand när nya instrument föreslås och diskuteras, men även efter det att de har genomförts, genom regelbundna översyner. Detta är också en fråga som kräver skräddarsydda skyddsåtgärder och större fokus på principen om ändamålsbegränsning. Denna vision bör inbegripa reflexioner över Lissabonfördragets (eventuella) ikraftträdande och dess konsekvenser för system som bygger på en rättslig grund inom första eller tredje pelaren. |
| --- | --- |

22.

Nu mer än någonsin tidigare finns det ett tydligt behov av djupgående reflexion om hur EU:s informationsutbyte och storskaliga IT-system bör se ut. När detta övervägs bör vederbörlig hänsyn tas både till kostnaderna för den personliga integriteten och brottsbekämpningens effektivitet, i första hand när nya instrument föreslås och diskuteras, men även efter det att de har genomförts, genom regelbundna översyner. Detta är också en fråga som kräver skräddarsydda skyddsåtgärder och större fokus på principen om ändamålsbegränsning. Denna vision bör inbegripa reflexioner över Lissabonfördragets (eventuella) ikraftträdande och dess konsekvenser för system som bygger på en rättslig grund inom första eller tredje pelaren.

Utvärdering av befintliga instrument

| 23. | De aktuella förslagen antogs som ett tillägg till de befintliga rättsakter som används för sökningar på fingeravtryck, vilka ännu inte har genomförts fullständigt. Europeiska datatillsynsmannen hänvisar i detta sammanhang särskilt till Prümbeslutet (16), som ska genomföras av medlemsstaterna senast i juni 2011. På grundval av detta beslut beviljar medlemsstaterna varandra automatisk åtkomst till bl.a. nationella automatiska fingravtrycksidentifieringssystem (Afis) på grundval av en ”träff/icke träff”-sökning. Om en sökning på grundval av Prümbeslutet leder till en träff, kan ytterligare information, inklusive personuppgifter, erhållas i den medlemsstat som lade in fingeravtrycket i sitt nationella Afis i enlighet med nationell rätt, bland annat genom ömsesidig rättslig hjälp. |
| --- | --- |

23.

De aktuella förslagen antogs som ett tillägg till de befintliga rättsakter som används för sökningar på fingeravtryck, vilka ännu inte har genomförts fullständigt. Europeiska datatillsynsmannen hänvisar i detta sammanhang särskilt till Prümbeslutet (16), som ska genomföras av medlemsstaterna senast i juni 2011. På grundval av detta beslut beviljar medlemsstaterna varandra automatisk åtkomst till bl.a. nationella automatiska fingravtrycksidentifieringssystem (Afis) på grundval av en ”träff/icke träff”-sökning. Om en sökning på grundval av Prümbeslutet leder till en träff, kan ytterligare information, inklusive personuppgifter, erhållas i den medlemsstat som lade in fingeravtrycket i sitt nationella Afis i enlighet med nationell rätt, bland annat genom ömsesidig rättslig hjälp.

| 24. | Ett annan rättsakt som kunde vara till nytta i detta sammanhang är rambeslut 2006/960/RIF om förenklat informations- och underrättelseutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna i Europeiska unionens medlemsstater (17). Denna rättsakt underlättar utbytet av information (dvs. både fingeravtryck och ytterligare information) som innehas av eller är tillgänglig för brottsbekämpande myndigheter i medlemsstaterna. Denna rättsakt har varit i kraft sedan den 18 december 2008. |
| --- | --- |

24.

Ett annan rättsakt som kunde vara till nytta i detta sammanhang är rambeslut 2006/960/RIF om förenklat informations- och underrättelseutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna i Europeiska unionens medlemsstater (17). Denna rättsakt underlättar utbytet av information (dvs. både fingeravtryck och ytterligare information) som innehas av eller är tillgänglig för brottsbekämpande myndigheter i medlemsstaterna. Denna rättsakt har varit i kraft sedan den 18 december 2008.

| 25. | Det finns bara ett äldre verktyg till medlemsstaternas förfogande, nämligen det traditionella instrumentet för ömsesidig rättslig hjälp, enligt vilket medlemsstaternas rättsliga myndigheter kan begära åtkomst till brottsrelaterade och andra samlingar av fingeravtryck, inklusive asylsökandes, med stöd i konventionen om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål. |
| --- | --- |

25.

Det finns bara ett äldre verktyg till medlemsstaternas förfogande, nämligen det traditionella instrumentet för ömsesidig rättslig hjälp, enligt vilket medlemsstaternas rättsliga myndigheter kan begära åtkomst till brottsrelaterade och andra samlingar av fingeravtryck, inklusive asylsökandes, med stöd i konventionen om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål.

| 26. | Europeiska datatillsynsmannen anser att det är väsentligt att man först genomför och utvärderar tillämpningen av de nya EU-instrument som gör det möjligt för en medlemsstat att göra sökningar angående fingeravtryck och andra brottsbekämpningsdata som innehas av en annan medlemsstat som en del av bedömningen av behovet av tillgång till Eurodac. |
| --- | --- |

26.

Europeiska datatillsynsmannen anser att det är väsentligt att man först genomför och utvärderar tillämpningen av de nya EU-instrument som gör det möjligt för en medlemsstat att göra sökningar angående fingeravtryck och andra brottsbekämpningsdata som innehas av en annan medlemsstat som en del av bedömningen av behovet av tillgång till Eurodac.

| 27. | Förenlighet med proportionalitetsprincipen innebär inte bara att den föreslagna åtgärden är effektiv utan också att det syfte som eftersträvas genom förslaget inte kan uppnås med hjälp av befintliga verktyg. Dessa verktyg måste utvärderas omsorgsfullt innan man inför ytterligare/nya åtgärder för behandling av personuppgifter. Enligt Europeiska datatillsynsmannens uppfattning har en sådan grundlig utvärdering inte skett. |
| --- | --- |

27.

Förenlighet med proportionalitetsprincipen innebär inte bara att den föreslagna åtgärden är effektiv utan också att det syfte som eftersträvas genom förslaget inte kan uppnås med hjälp av befintliga verktyg. Dessa verktyg måste utvärderas omsorgsfullt innan man inför ytterligare/nya åtgärder för behandling av personuppgifter. Enligt Europeiska datatillsynsmannens uppfattning har en sådan grundlig utvärdering inte skett.

VI.   DE SÄRSKILDA OMSTÄNDIGHETERNA I DET AKTUELLA FALLET

| 28. | Som utgångspunkt noterar Europeiska datatillsynsmannen att kommissionen i sitt meddelande av den 24 november 2005 erinrade om att det ”faktum att en person utan ett brottsligt förflutet söker asyl eller ansöker om en visering är inte på något sätt en indikation på att han eller hon kommer att begå ett brott eller terroristbrott” (18). |
| --- | --- |

28.

Som utgångspunkt noterar Europeiska datatillsynsmannen att kommissionen i sitt meddelande av den 24 november 2005 erinrade om att det ”faktum att en person utan ett brottsligt förflutet söker asyl eller ansöker om en visering är inte på något sätt en indikation på att han eller hon kommer att begå ett brott eller terroristbrott” (18).

| 29. | Förslagen rör tillgång till personuppgifter om personer som inte bara i princip inte är misstänkta för något brott utan som dessutom är i behov av starkare skydd, eftersom de flyr undan förföljelse. Dessa personer utgör en särskilt utsatt befolkningsgrupp och deras otrygga ställning måste beaktas när man bedömer den föreslagna åtgärdens nödvändighet och proportionalitet. |
| --- | --- |

29.

Förslagen rör tillgång till personuppgifter om personer som inte bara i princip inte är misstänkta för något brott utan som dessutom är i behov av starkare skydd, eftersom de flyr undan förföljelse. Dessa personer utgör en särskilt utsatt befolkningsgrupp och deras otrygga ställning måste beaktas när man bedömer den föreslagna åtgärdens nödvändighet och proportionalitet.

| 30. | I motiveringen till det föreslagna beslutet sägs det att det finns en strukturell informations- och kontrollucka, eftersom det i dag inte finns något separat system tillgängligt för brottsbekämpande myndigheter som gör det möjligt att avgöra vilken medlemsstat som har information om en asylsökande. |
| --- | --- |

30.

I motiveringen till det föreslagna beslutet sägs det att det finns en strukturell informations- och kontrollucka, eftersom det i dag inte finns något separat system tillgängligt för brottsbekämpande myndigheter som gör det möjligt att avgöra vilken medlemsstat som har information om en asylsökande.

| 31. | Detta må vara fallet, men det utgör inget svar på frågan om varför denna information behövs när det gäller asylsökande, vilka som sagt utgör en utsatt grupp och i princip inte är misstänkta för någonting, då denna typ av information om fingeravtryck inte heller finns tillgänglig för någon annan samhällsgrupp. Det kanske finns goda skäl, men kommissionen framför dem inte. |
| --- | --- |

31.

Detta må vara fallet, men det utgör inget svar på frågan om varför denna information behövs när det gäller asylsökande, vilka som sagt utgör en utsatt grupp och i princip inte är misstänkta för någonting, då denna typ av information om fingeravtryck inte heller finns tillgänglig för någon annan samhällsgrupp. Det kanske finns goda skäl, men kommissionen framför dem inte.

| 32. | Europiska datatillsynsmannen vill framhäva en ytterligare motivering till förslagen. I motiveringen till det föreslagna beslutet anförs att, om en sökning på grundval av Prümbeslutet leder till en träff, kan ytterligare information, inklusive personuppgifter, erhållas i den medlemsstat som lagt in fingeravtrycket i sitt nationella Afis genom nationell lagstiftning, inbegripet ömsesidig rättslig hjälp. Därtill förefaller kommissionen att som ett argument för att motivera förslaget hänvisa till följande: ”Detta förfarande kan visserligen användas i de medlemsstater som lagrar fingeravtryck från asylsökande tillsammans med andra fingeravtryck insamlade av brottsbekämpande myndigheter i ett nationellt Afis, men inte i medlemsstater som inte lagrar fingeravtryck från asylsökande i sina nationella Afis, såvida de inte har samband med brottslighet.” Detta argument framförs också i den konsekvensbedömning som åtföljer förslagen. |
| --- | --- |

32.

Europiska datatillsynsmannen vill framhäva en ytterligare motivering till förslagen. I motiveringen till det föreslagna beslutet anförs att, om en sökning på grundval av Prümbeslutet leder till en träff, kan ytterligare information, inklusive personuppgifter, erhållas i den medlemsstat som lagt in fingeravtrycket i sitt nationella Afis genom nationell lagstiftning, inbegripet ömsesidig rättslig hjälp. Därtill förefaller kommissionen att som ett argument för att motivera förslaget hänvisa till följande: ”Detta förfarande kan visserligen användas i de medlemsstater som lagrar fingeravtryck från asylsökande tillsammans med andra fingeravtryck insamlade av brottsbekämpande myndigheter i ett nationellt Afis, men inte i medlemsstater som inte lagrar fingeravtryck från asylsökande i sina nationella Afis, såvida de inte har samband med brottslighet.” Detta argument framförs också i den konsekvensbedömning som åtföljer förslagen.

| 33. | Enligt Europeiska datatillsynsmannens uppfattning har ett sådant argument inget värde. Systematisk lagring av fingeravtryck från asylsökande som inte har koppling till något brott i samma databas där man lagrar andra fingeravtryck som samlas in av brottsbekämpande myndigheter – från asylsökande och/eller andra personer som är misstänkta eller har dömts för brott – ger i sig upphov till allvarlig oro vad beträffar principen om ändamålsbegränsning och databehandlingens legitimitet. I stället för att använda detta argument bör kommissionen överväga huruvida denna systematiska lagring stämmer överens med EU-lagstiftningen om dataskydd. |
| --- | --- |

33.

Enligt Europeiska datatillsynsmannens uppfattning har ett sådant argument inget värde. Systematisk lagring av fingeravtryck från asylsökande som inte har koppling till något brott i samma databas där man lagrar andra fingeravtryck som samlas in av brottsbekämpande myndigheter – från asylsökande och/eller andra personer som är misstänkta eller har dömts för brott – ger i sig upphov till allvarlig oro vad beträffar principen om ändamålsbegränsning och databehandlingens legitimitet. I stället för att använda detta argument bör kommissionen överväga huruvida denna systematiska lagring stämmer överens med EU-lagstiftningen om dataskydd.

VII.   VAL AV TIDPUNKT FÖR FÖRSLAGET

| 34. | Kommissionens antagande av förslagen sker vid en tidpunkt då omständigheterna håller på att förändras. |
| --- | --- |

34.

Kommissionens antagande av förslagen sker vid en tidpunkt då omständigheterna håller på att förändras.

| 35. | För det första förväntas Stockholmsprogrammet bli antaget i december 2009. Intensiva diskussioner om utformningen av detta fleråriga program på området frihet, säkerhet och rättvisa äger rum dessa månader. Utnyttjande och utbyte av information kommer att vara en viktig fråga i Stockholmsprogrammet, inbegripet utarbetandet av en europeisk informationsmodell (19) eller en europeisk informationshanteringsstrategi för säkerhet (20). I detta sammanhang förespråkar Europeiska datatillsynsmannen ett balanserat tillvägagångssätt, genom vilket garantier för integritet och dataskydd införs i informationssystem redan i tidigaste möjliga skede. Den verksamhet som utövas av ad hoc-gruppen för informationsutbyte i rådet har nära koppling till Stockholmsprogrammet. Innehållet i de aktuella förslagen kommer med största sannolikhet att omfattas av denna verksamhet. |
| --- | --- |

35.

För det första förväntas Stockholmsprogrammet bli antaget i december 2009. Intensiva diskussioner om utformningen av detta fleråriga program på området frihet, säkerhet och rättvisa äger rum dessa månader. Utnyttjande och utbyte av information kommer att vara en viktig fråga i Stockholmsprogrammet, inbegripet utarbetandet av en europeisk informationsmodell (19) eller en europeisk informationshanteringsstrategi för säkerhet (20). I detta sammanhang förespråkar Europeiska datatillsynsmannen ett balanserat tillvägagångssätt, genom vilket garantier för integritet och dataskydd införs i informationssystem redan i tidigaste möjliga skede. Den verksamhet som utövas av ad hoc-gruppen för informationsutbyte i rådet har nära koppling till Stockholmsprogrammet. Innehållet i de aktuella förslagen kommer med största sannolikhet att omfattas av denna verksamhet.

| 36. | För det andra fäster Europeiska datatillsynsmannen uppmärksamheten vid behovet av att överväga konsekvenserna av Lissabonfördragets ikraftträdande för den framtida lagstiftningen om brottsbekämpande verksamhet. Den första konsekvensen skulle vara att varje förslag av denna typ i framtiden skulle vara föremål för ett vanligt lagstiftningsförfarande, vilket innebär att rådet och Europaparlamentet medverkar i lika hög grad. Den andra konsekvensen hänger ihop med att EU-fördragets pelarstruktur avskaffas. Det är möjligt att kommissionen enligt Lissabonfördraget måste lägga fram ett nytt förslag på en ny rättslig grund, eventuellt rentav så att den föreslagna förordningen och det föreslagna beslutet slås ihop till en enda rättsakt, vilket i varje fall skulle bidra till rättslig klarhet. |
| --- | --- |

36.

För det andra fäster Europeiska datatillsynsmannen uppmärksamheten vid behovet av att överväga konsekvenserna av Lissabonfördragets ikraftträdande för den framtida lagstiftningen om brottsbekämpande verksamhet. Den första konsekvensen skulle vara att varje förslag av denna typ i framtiden skulle vara föremål för ett vanligt lagstiftningsförfarande, vilket innebär att rådet och Europaparlamentet medverkar i lika hög grad. Den andra konsekvensen hänger ihop med att EU-fördragets pelarstruktur avskaffas. Det är möjligt att kommissionen enligt Lissabonfördraget måste lägga fram ett nytt förslag på en ny rättslig grund, eventuellt rentav så att den föreslagna förordningen och det föreslagna beslutet slås ihop till en enda rättsakt, vilket i varje fall skulle bidra till rättslig klarhet.

| 37. | För det tredje ifrågasätter Europeiska datatillsynsmannen också behovet av att anta detta förslag genom ett annat förfarande än den allmänna omarbetningen av Eurodacförordningen och Dublinförordningen, som fortfarande diskuteras i parlamentet och rådet. Följden av de nuvarande förslagen är att systemets syfte – trots att grundläggande diskussioner om ändringen av Eurodacsystemet inte har avslutats – kommer att ändras, vilket också innebär en grundläggande ändring av systemet. Samstämmighet skulle ha garanterats bättre, om dessa förslag hade anslutits till den allmänna omarbetningen (21) eller uppskjutits tills den första ändringen antagits. |
| --- | --- |

37.

För det tredje ifrågasätter Europeiska datatillsynsmannen också behovet av att anta detta förslag genom ett annat förfarande än den allmänna omarbetningen av Eurodacförordningen och Dublinförordningen, som fortfarande diskuteras i parlamentet och rådet. Följden av de nuvarande förslagen är att systemets syfte – trots att grundläggande diskussioner om ändringen av Eurodacsystemet inte har avslutats – kommer att ändras, vilket också innebär en grundläggande ändring av systemet. Samstämmighet skulle ha garanterats bättre, om dessa förslag hade anslutits till den allmänna omarbetningen (21) eller uppskjutits tills den första ändringen antagits.

| 38. | Under sådana förhållanden är det bättre att man nu uppskjuter antagandet av förslaget, i syfte att undvika rättslig osäkerhet. Kommissionen hävdar inte att förslagen måste antas brådskande och det finns definitivt inte några andra omständigheter som tyder på att saken brådskar. |
| --- | --- |

38.

Under sådana förhållanden är det bättre att man nu uppskjuter antagandet av förslaget, i syfte att undvika rättslig osäkerhet. Kommissionen hävdar inte att förslagen måste antas brådskande och det finns definitivt inte några andra omständigheter som tyder på att saken brådskar.

VIII.   FÖRENLIGHET MED ARTIKEL 8 I KONVENTIONEN

| 39. | I motiveringen till den föreslagna förordningen behandlas uttryckligen förenligheten med grundläggande rättigheter, bl.a. med artikel 8 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, rörande skydd av personuppgifter. Där förklaras det att enligt kommissionen fastställs strikta villkor i förslaget, för att garantera att behandling av personuppgifter i samband med brottsbekämpning inte strider mot den grundläggande rätten till skydd av personuppgifter, särskilt nödvändigheten och proportionaliteten. |
| --- | --- |

39.

I motiveringen till den föreslagna förordningen behandlas uttryckligen förenligheten med grundläggande rättigheter, bl.a. med artikel 8 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, rörande skydd av personuppgifter. Där förklaras det att enligt kommissionen fastställs strikta villkor i förslaget, för att garantera att behandling av personuppgifter i samband med brottsbekämpning inte strider mot den grundläggande rätten till skydd av personuppgifter, särskilt nödvändigheten och proportionaliteten.

| 40. | Europeiska datatillsynsmannen låter sig inte övertygas av detta uttalande från kommissionen. Han noterar att det avgörande är att bedöma huruvida förslagen klarar legitimitetstestet i artikel 8 i Europakonventionen, enligt tolkning av domstolen och Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna. Förslagen bör uppfylla nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna, med beaktande av de instrument som redan finns att tillgå. Kommissionen bör på ett trovärdigt sätt kunna påvisa detta i förslaget eller motiveringen. Det främsta målet i detta avseende är S. och Marper mot Förenade kungariket
   (22). |
| --- | --- |

40.

Europeiska datatillsynsmannen låter sig inte övertygas av detta uttalande från kommissionen. Han noterar att det avgörande är att bedöma huruvida förslagen klarar legitimitetstestet i artikel 8 i Europakonventionen, enligt tolkning av domstolen och Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna. Förslagen bör uppfylla nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna, med beaktande av de instrument som redan finns att tillgå. Kommissionen bör på ett trovärdigt sätt kunna påvisa detta i förslaget eller motiveringen. Det främsta målet i detta avseende är S. och Marper mot Förenade kungariket
   (22).

| 41. | I skäl 6 i förslaget till beslut konstateras att ”(a)lla sådana inskränkningar måste överensstämma med lagstiftningen, vars lydelse måste vara tillräckligt precis för att var och en ska kunna anpassa sin vandel och den måste skydda mot godtycke och med tillräcklig tydlighet ange omfattningen på de behöriga myndigheternas utrymme för skönsmässig bedömning och hur den får användas. Eventuella inskränkningar måste vara nödvändiga i ett demokratiskt samhälle för att uppnå ett legitimt och proportionerligt intresse och stå i proportion till det legitima mål som det syftar till.” Av skälen framgår emellertid inte varför detta föreslagna instrument är nödvändigt. |
| --- | --- |

41.

I skäl 6 i förslaget till beslut konstateras att ”(a)lla sådana inskränkningar måste överensstämma med lagstiftningen, vars lydelse måste vara tillräckligt precis för att var och en ska kunna anpassa sin vandel och den måste skydda mot godtycke och med tillräcklig tydlighet ange omfattningen på de behöriga myndigheternas utrymme för skönsmässig bedömning och hur den får användas. Eventuella inskränkningar måste vara nödvändiga i ett demokratiskt samhälle för att uppnå ett legitimt och proportionerligt intresse och stå i proportion till det legitima mål som det syftar till.” Av skälen framgår emellertid inte varför detta föreslagna instrument är nödvändigt.

| 42. | Enligt den fasta rättspraxis som etablerats av Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna ska intrång anses nödvändiga i ett demokratiskt samhälle för att uppnå ett berättigat ändamål i den mening som avses i artikel 8.2 i Europakonventionen, om det föreligger ”tvingande sociala hänsyn” och i synnerhet om det står i proportion till det berättigade ändamålet med den och om de skäl som anförs av de nationella myndigheterna som motivering är ”relevanta och tillräckliga” (23). Därutöver har de nationella myndigheterna ett utrymme för egen bedömning ”vars storlek inte endast beror på intrångets syfte, utan även på dess art” (24). Marginalen tenderar att bli smalare när den rättighet som står på spel är avgörande för den enskildes faktiska åtnjutande av djupt personliga eller grundläggande rättigheter (25). |
| --- | --- |

42.

Enligt den fasta rättspraxis som etablerats av Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna ska intrång anses nödvändiga i ett demokratiskt samhälle för att uppnå ett berättigat ändamål i den mening som avses i artikel 8.2 i Europakonventionen, om det föreligger ”tvingande sociala hänsyn” och i synnerhet om det står i proportion till det berättigade ändamålet med den och om de skäl som anförs av de nationella myndigheterna som motivering är ”relevanta och tillräckliga” (23). Därutöver har de nationella myndigheterna ett utrymme för egen bedömning ”vars storlek inte endast beror på intrångets syfte, utan även på dess art” (24). Marginalen tenderar att bli smalare när den rättighet som står på spel är avgörande för den enskildes faktiska åtnjutande av djupt personliga eller grundläggande rättigheter (25).

| 43. | I detta sammanhang krävs det först och främst en utvärdering av syftet med den planerade behandlingen av personuppgifter: Har syftet klart identifierats och bestyrker det nödvändighet och proportionalitet? Det bör också vara bevisat att inga andra medel, som innebär mindre intrång, finns att tillgå för att uppnå det åsyftade målet. |
| --- | --- |

43.

I detta sammanhang krävs det först och främst en utvärdering av syftet med den planerade behandlingen av personuppgifter: Har syftet klart identifierats och bestyrker det nödvändighet och proportionalitet? Det bör också vara bevisat att inga andra medel, som innebär mindre intrång, finns att tillgå för att uppnå det åsyftade målet.

| 44. | I förslaget hävdas det att syftet med Eurodac-systemet har ändrats jämfört med det ursprungliga syftet, så som förklaras i skäl 6 i förslaget till beslut (26). En enkel ändring i en lagtext kommer dock inte att resultera i en åtgärd som är förenlig med artikel 8 i Europakonventionen. Det går till och med att hävda att lagändringen inte på något sätt resulterar i ett förändrat syfte. Data kommer också i framtiden att lagras i Eurodac-systemet enbart i syfte att underlätta tillämpning av Dublinförordningen. Endast i undantagsfall kommer, på det sätt som tagits upp tidigare i detta yttrande, medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter att ges åtkomst. Förslagen ändrar därför inte syftet, utan är att betrakta som undantag från principen om ändamålsbegränsning, som kan tillåtas enligt artikel 13 i direktiv 95/46/EG, på vissa villkor. Datatillsynsmannen är dock inte övertygad om att dessa villkor är uppfyllda i föreliggande fall. |
| --- | --- |

44.

I förslaget hävdas det att syftet med Eurodac-systemet har ändrats jämfört med det ursprungliga syftet, så som förklaras i skäl 6 i förslaget till beslut (26). En enkel ändring i en lagtext kommer dock inte att resultera i en åtgärd som är förenlig med artikel 8 i Europakonventionen. Det går till och med att hävda att lagändringen inte på något sätt resulterar i ett förändrat syfte. Data kommer också i framtiden att lagras i Eurodac-systemet enbart i syfte att underlätta tillämpning av Dublinförordningen. Endast i undantagsfall kommer, på det sätt som tagits upp tidigare i detta yttrande, medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter att ges åtkomst. Förslagen ändrar därför inte syftet, utan är att betrakta som undantag från principen om ändamålsbegränsning, som kan tillåtas enligt artikel 13 i direktiv 95/46/EG, på vissa villkor. Datatillsynsmannen är dock inte övertygad om att dessa villkor är uppfyllda i föreliggande fall.

| 45. | Datatillsynsmannen understryker här att enbart genom att det anges att syftet har förändrats i lagstiftningsförslaget blir det inte godtagbart. En lagändring leder inte i sig till en annorlunda bedömning av huruvida förslagen är nödvändiga i ett demokratiskt samhälle, proportionerliga och i övrigt godtagbara enligt de bestämmelser som nämndes i föregående stycke. |
| --- | --- |

45.

Datatillsynsmannen understryker här att enbart genom att det anges att syftet har förändrats i lagstiftningsförslaget blir det inte godtagbart. En lagändring leder inte i sig till en annorlunda bedömning av huruvida förslagen är nödvändiga i ett demokratiskt samhälle, proportionerliga och i övrigt godtagbara enligt de bestämmelser som nämndes i föregående stycke.

| 46. | Att de instrument kommissionen föreslår är inkräktande till sin art är uppenbart. Nyttan och nödvändigheten av instrumenten påvisas dock på intet sätt i förslagen. Nödvändigheten bör påvisas genom bevisning i sak om en koppling mellan asylsökande och terrorism och/eller allvarlig brottslighet. Något sådant förekommer inte i förslagen. Visserligen är det sant att misstänkta kan ha tagit sig in på EU-territorium genom falska asylansökningar. Men blotta faktum att detta är ett möjligt scenario gör det inte till ett allmänt mönster som skulle rättfärdiga antagande av instrumenten. |
| --- | --- |

46.

Att de instrument kommissionen föreslår är inkräktande till sin art är uppenbart. Nyttan och nödvändigheten av instrumenten påvisas dock på intet sätt i förslagen. Nödvändigheten bör påvisas genom bevisning i sak om en koppling mellan asylsökande och terrorism och/eller allvarlig brottslighet. Något sådant förekommer inte i förslagen. Visserligen är det sant att misstänkta kan ha tagit sig in på EU-territorium genom falska asylansökningar. Men blotta faktum att detta är ett möjligt scenario gör det inte till ett allmänt mönster som skulle rättfärdiga antagande av instrumenten.

| 47. | Ett särskilt bekymmer i den rådande situationen är också risken för stigmatisering, härrörande från den omständigheten att personer som befinner sig i en situation som sökande, vilka inte har dömts för något brott och som har rätt att omfattas av oskuldspresumtionen behandlas på samma sätt som om de vore på förhand misstänkta (27). I detta avseende beaktar Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna att varje persons rätt enligt konventionen att betraktas som oskyldig inkluderar den allmänna regeln att inga misstankar mot en persons oskuld får framföras efter vederbörandes frikännande (28). |
| --- | --- |

47.

Ett särskilt bekymmer i den rådande situationen är också risken för stigmatisering, härrörande från den omständigheten att personer som befinner sig i en situation som sökande, vilka inte har dömts för något brott och som har rätt att omfattas av oskuldspresumtionen behandlas på samma sätt som om de vore på förhand misstänkta (27). I detta avseende beaktar Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna att varje persons rätt enligt konventionen att betraktas som oskyldig inkluderar den allmänna regeln att inga misstankar mot en persons oskuld får framföras efter vederbörandes frikännande (28).

| 48. | Vidare anser datatillsynsmannen att ett eventuellt argument om att direkt åtkomst för brottsbekämpande myndigheter till Eurodac är bekvämt, enkelt och snabbt inte bör vara tillräckligt för att förslaget ska bestå nödvändighetsprovet. Påvisandet av nödvändighet kan inte ens under strikta dataskyddsgarantier grundas enbart på nyttan av åtkomst. Kort sagt hyser datatillsynsmannen betydande tvivel om huruvida förslagen är legitima enligt artikel 8 i Europakonventionen. |
| --- | --- |

48.

Vidare anser datatillsynsmannen att ett eventuellt argument om att direkt åtkomst för brottsbekämpande myndigheter till Eurodac är bekvämt, enkelt och snabbt inte bör vara tillräckligt för att förslaget ska bestå nödvändighetsprovet. Påvisandet av nödvändighet kan inte ens under strikta dataskyddsgarantier grundas enbart på nyttan av åtkomst. Kort sagt hyser datatillsynsmannen betydande tvivel om huruvida förslagen är legitima enligt artikel 8 i Europakonventionen.

IX.   NÅGRA KOMMENTARER OM SAKFRÅGAN

| 49. | Endast i form av obiter dictum rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att en specificering görs i artikel 2a i förslaget till förordning eller alternativt i ett tillägg i förslaget till beslut om att åtkomst till Eurodac kan beviljas brottsbekämpande myndigheter när de har specifika skäl att anta att en misstänkt tidigare har ansökt om asyl. Detta föreslås i motiveringen, men finns inte med i själva förslagstexten. Datatillsynsmannen anser att en sådan garanti skulle ha betydande mervärde. Detta förslag innebär dock inte i sig att datatillsynsmannen godtar principen om brottsbekämpande myndigheters åtkomst till Eurodac. Det bör ses som en underordnad rekommendation. |
| --- | --- |

49.

Endast i form av obiter dictum rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att en specificering görs i artikel 2a i förslaget till förordning eller alternativt i ett tillägg i förslaget till beslut om att åtkomst till Eurodac kan beviljas brottsbekämpande myndigheter när de har specifika skäl att anta att en misstänkt tidigare har ansökt om asyl. Detta föreslås i motiveringen, men finns inte med i själva förslagstexten. Datatillsynsmannen anser att en sådan garanti skulle ha betydande mervärde. Detta förslag innebär dock inte i sig att datatillsynsmannen godtar principen om brottsbekämpande myndigheters åtkomst till Eurodac. Det bör ses som en underordnad rekommendation.

| 50. | Datatillsynsmannen noterar också att de strikta kriterierna för utvalda myndigheters (29) åtkomst till Eurodac inte gäller Europols åtkomst till Eurodac-data. Framställningar från Europol om jämförelser medges för specialanalys eller en analys av allmän art och av strategiskt slag. Datatillsynsmannen ifrågasätter hur vidgade möjligheter för Europol är förenligt med kommissionens resonemang, nämligen att åtkomst är nödvändigt endast för särskilda fall, under särskilda omständigheter och under strikta villkor. |
| --- | --- |

50.

Datatillsynsmannen noterar också att de strikta kriterierna för utvalda myndigheters (29) åtkomst till Eurodac inte gäller Europols åtkomst till Eurodac-data. Framställningar från Europol om jämförelser medges för specialanalys eller en analys av allmän art och av strategiskt slag. Datatillsynsmannen ifrågasätter hur vidgade möjligheter för Europol är förenligt med kommissionens resonemang, nämligen att åtkomst är nödvändigt endast för särskilda fall, under särskilda omständigheter och under strikta villkor.

X.   SAMMANFATTNING

| 51. | Europeiska datatillsynsmannen hyser allvarliga tvivel om dessa förslags legitimitet och huruvida rättsakter bör antas på grundval av dessa förslag. Dessa tvivel grundar sig på överväganden i detta yttrande, vilka kan sammanfattas på följande sätt. |
| --- | --- |

51.

Europeiska datatillsynsmannen hyser allvarliga tvivel om dessa förslags legitimitet och huruvida rättsakter bör antas på grundval av dessa förslag. Dessa tvivel grundar sig på överväganden i detta yttrande, vilka kan sammanfattas på följande sätt.

| 52. | Datatillsynsmannen vill betona att ett bättre informationsutbyte är ett viktigt politiskt mål för Europeiska unionen. Regeringarna behöver lämpliga instrument för att garantera medborgarnas säkerhet, men i våra europeiska samhällen måste de helt och fullt respektera medborgarnas grundläggande rättigheter. EU:s lagstiftande myndigheters uppgift är att säkerställa denna balans. |
| --- | --- |

52.

Datatillsynsmannen vill betona att ett bättre informationsutbyte är ett viktigt politiskt mål för Europeiska unionen. Regeringarna behöver lämpliga instrument för att garantera medborgarnas säkerhet, men i våra europeiska samhällen måste de helt och fullt respektera medborgarnas grundläggande rättigheter. EU:s lagstiftande myndigheters uppgift är att säkerställa denna balans.

| 53. | Åtgärder för att bekämpa terroristbrott och andra grova brott kan vara ett legitimt skäl att medge behandling av personuppgifter, förutsatt att nödvändigheten av intrång i den enskildes privatliv styrks av tydliga och obestridliga fakta och det påvisas att behandlingen är proportionell. Detta är i desto högre grad nödvändigt med tanke på att förslagen rör en utsatt grupp i behov av starkare skydd, eftersom de flyr undan förföljelse. Deras osäkra förhållanden måste beaktas vid bedömningen av den föreslagna åtgärdens nödvändighet och proportionalitet. Datatillsynsmannen pekar också på risken för stigmatisering. |
| --- | --- |

53.

Åtgärder för att bekämpa terroristbrott och andra grova brott kan vara ett legitimt skäl att medge behandling av personuppgifter, förutsatt att nödvändigheten av intrång i den enskildes privatliv styrks av tydliga och obestridliga fakta och det påvisas att behandlingen är proportionell. Detta är i desto högre grad nödvändigt med tanke på att förslagen rör en utsatt grupp i behov av starkare skydd, eftersom de flyr undan förföljelse. Deras osäkra förhållanden måste beaktas vid bedömningen av den föreslagna åtgärdens nödvändighet och proportionalitet. Datatillsynsmannen pekar också på risken för stigmatisering.

| 54. | Datatillsynsmannen rekommenderar att förslagens berättigande bedöms i ett vidare sammanhang, särskilt följande:






  a) | Tendensen att bevilja åtkomst för brottsbekämpande myndigheter till uppgifter om enskilda personer som inte är misstänkta för något brott och som samlats in för andra ändamål. |
| --- | --- | --- |

54.

Datatillsynsmannen rekommenderar att förslagens berättigande bedöms i ett vidare sammanhang, särskilt följande:

a)

Tendensen att bevilja åtkomst för brottsbekämpande myndigheter till uppgifter om enskilda personer som inte är misstänkta för något brott och som samlats in för andra ändamål.

| b) | Behovet av en bedömning från fall till fall av varje sådant förslag och ett konsekvent, övergripande och framtidsinriktat perspektiv, helst med anknytning till Stockholmsprogrammet. |
| --- | --- |

b)

Behovet av en bedömning från fall till fall av varje sådant förslag och ett konsekvent, övergripande och framtidsinriktat perspektiv, helst med anknytning till Stockholmsprogrammet.

| c) | Behovet att först genomföra och utvärdera tillämpningen av andra nya EU-instrument som ger en medlemsstat möjlighet att göra sökningar på fingeravtryck och andra brottsbekämpningsdata som innehas av en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

c)

Behovet att först genomföra och utvärdera tillämpningen av andra nya EU-instrument som ger en medlemsstat möjlighet att göra sökningar på fingeravtryck och andra brottsbekämpningsdata som innehas av en annan medlemsstat.

| d) | Huruvida förslaget är av brådskande art, med tanke på förändringar i regelverk och policy. |
| --- | --- |

d)

Huruvida förslaget är av brådskande art, med tanke på förändringar i regelverk och policy.

| 55. | Datatillsynsmannen ifrågasätter i förhållande till förslagens förenlighet med artikel 8 i Europakonventionen ändringen av syftet med systemet och understryker att själva konstaterandet av det ändrade syftet i ett lagförslag inte utgör en sådan ändring. Dessutom leder en lagändring i sig inte till en annorlunda bedömning av huruvida förslagen är nödvändiga i ett demokratiskt samhälle, proportionerliga och i övrigt godtagbara, särskilt med tanke på reglerna om ändamålsbegränsning i direktiv 95/46/EG. |
| --- | --- |

55.

Datatillsynsmannen ifrågasätter i förhållande till förslagens förenlighet med artikel 8 i Europakonventionen ändringen av syftet med systemet och understryker att själva konstaterandet av det ändrade syftet i ett lagförslag inte utgör en sådan ändring. Dessutom leder en lagändring i sig inte till en annorlunda bedömning av huruvida förslagen är nödvändiga i ett demokratiskt samhälle, proportionerliga och i övrigt godtagbara, särskilt med tanke på reglerna om ändamålsbegränsning i direktiv 95/46/EG.

| 56. | Datatillsynsmannen framhåller att nödvändigheten bör påvisas genom bevisning i sak om en koppling mellan asylsökande och terrorism och/eller allvarlig brottslighet. En sådan bevisning förekommer inte i förslagen. |
| --- | --- |

56.

Datatillsynsmannen framhåller att nödvändigheten bör påvisas genom bevisning i sak om en koppling mellan asylsökande och terrorism och/eller allvarlig brottslighet. En sådan bevisning förekommer inte i förslagen.

| 57. | Slutligen välkomnar datatillsynsmannen samrådet och rekommenderar en hänvisning till detta samråd i skälen till förslaget på samma sätt som i ett antal andra lagstiftningstexter där samråd har hållits med datatillsynsmannen i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001. Han framför också några kommenterar om sakinnehållet i förslagen. |
| --- | --- |

57.

Slutligen välkomnar datatillsynsmannen samrådet och rekommenderar en hänvisning till detta samråd i skälen till förslaget på samma sätt som i ett antal andra lagstiftningstexter där samråd har hållits med datatillsynsmannen i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001. Han framför också några kommenterar om sakinnehållet i förslagen.

Utfärdat i Bryssel den 7 oktober 2009

Peter HUSTINX

Europeiska datatillsynsmannen

---

(1)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

2

(3)  KOM(2009) 342 slutlig.

3

(4)  KOM(2009) 344 slutlig.

4

(5)  Yttrande av den 20 januari 2006 om förslaget till rådet beslut om möjlighet till sökningar i informationssystemet för viseringar (VIS) för medlemsstatsmyndigheter med ansvar för intern säkerhet och för Europol för att förhindra, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott (KOM(2005) 600 slutlig), EUT C 97, 25.4.2006, s. 6.

5

(6)  Yttrande av den 18 februari 2009 om förslaget till förordning om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EG) nr (.../...) (om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat) (KOM(2008) 825) och yttrande av den 18 februari 2009 om förslaget till förordning om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat (KOM(2008) 820 slutlig).

6

(7)  Se särskilt artikel 1 i förslaget till beslut.

7

(8)  EUT L 210, 6.8.2008, s. 1, nedan kallat Prümbeslutet.

8

Prümbeslutet

(9)  KOM(2005) 597 slutlig, punkt 4.6.

9

(10)  KOM(2009) 262 slutlig. Se även datatillsynsmannens yttrande av den 10 juli 2009 om detta meddelande, punkt 22.

10

(11)  De ändamål för vilka jämförelse av fingeravtryck är tillåten i enlighet med artikel 1 i förslaget till beslut.

11

(12)  EUT L 105, 13.4.2006, s. 54. Datatillsynsmannens yttrande av den 26 september 2005, EUT C 298, 29.11.2005, s. 1.

12

(13)  EUT L 218, 13.8.2008, s. 129.

13

(14)  Ännu inte antaget av rådet. Senast tillgängliga text i rådets register från den 29 juni 2009, 5618/2/09. Datatillsynsmannens yttrande av den 20 december 2007, EUT C 110, 1.5.2008, s. 1.

14

(15)  Se fotnot 8.

15

(16)  Se även punkt 6 och fotnot 6.

16

(17)  EUT L 386, 29.12.2006, s. 89.

17

(18)  Det meddelande som omnämns i punkt 9 i detta yttrande.

18

(19)  Terminologi som används av kommissionen i dess meddelande av den 10 juni 2009, som det hänvisas till i fotnot 8.

19

(20)  Terminologi som används av det svenska ordförandeskapet.

20

(21)  Se punkt 4.

21

(22)  Gemensamma ansökningar 30562/04 och 30566/04, S. och Marper mot Förenade kungariket, dom av den 4 december 2008 av Europadomstolen, ännu inte offentliggjord.

22

S. och Marper mot Förenade kungariket

(23)  Se bland annat dom i målet Gillow mot Förenade kungariket av den 24 november 1986, serie A, nr 109, punkt 55.

23

Gillow mot Förenade kungariket

(24)  Se dom av den 26 mars 1987 i målet Leander mot Sverige, serie A, nr 116, punkt 59. Se även domstolens dom av den 20 maj 2003 i målet Österreichischer Rundfunk m.fl., förenade målen C-465/2000, C-138/01 och C-139/01, REG 2003, s. I-4989, punkt 83.

24

Leander mot Sverige

Österreichischer Rundfunk m.fl

(25)  Dom av den 27 maj 2004 i målet Connors mot Förenade kungariket, nr 66746/01, punkt 82.

25

Connors mot Förenade kungariket

(26)  Se punkt 8 i detta yttrande.

26

(27)  S och Marper.

27

S och Marper

(28)  Asan Rushiti mot Österrike, nr 28389/95, punkt 31, 21 mars 2000, med ytterligare hänvisningar, 33 EHRR 56.

28

Asan Rushiti mot Österrike

(29)  Artikel 7 i förslaget till beslut. Se punkt 6 i detta yttrande.

29

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 10.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 92/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 92/9

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5751 – Euroports/DP World/Trilogiport/JV)

(Text av betydelse för EES)

2010/C 92/02

Kommissionen beslutade den 26 mars 2010 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32010M5751. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32010M5751. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 10.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 92/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 92/10

---

Eurons växelkurs (1)

9 april 2010

2010/C 92/03

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3384 |
| JPY | japansk yen | 125,34 |
| DKK | dansk krona | 7,4430 |
| GBP | pund sterling | 0,87200 |
| SEK | svensk krona | 9,6941 |
| CHF | schweizisk franc | 1,4364 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 7,9365 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,232 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 267,70 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7064 |
| PLN | polsk zloty | 3,8770 |
| RON | rumänsk leu | 4,1423 |
| TRY | turkisk lira | 1,9969 |
| AUD | australisk dollar | 1,4378 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3466 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,3839 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,8798 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,8627 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 496,50 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,7415 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 9,1331 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,2618 |
| IDR | indonesisk rupiah | 12 091,56 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,2695 |
| PHP | filippinsk peso | 59,785 |
| RUB | rysk rubel | 39,2025 |
| THB | thailändsk baht | 43,150 |
| BRL | brasiliansk real | 2,3752 |
| MXN | mexikansk peso | 16,3178 |
| INR | indisk rupie | 59,2710 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3384

JPY

japansk yen

125,34

DKK

dansk krona

7,4430

GBP

pund sterling

0,87200

SEK

svensk krona

9,6941

CHF

schweizisk franc

1,4364

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

7,9365

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,232

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

267,70

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7064

PLN

polsk zloty

3,8770

RON

rumänsk leu

4,1423

TRY

turkisk lira

1,9969

AUD

australisk dollar

1,4378

CAD

kanadensisk dollar

1,3466

HKD

Hongkongdollar

10,3839

NZD

nyzeeländsk dollar

1,8798

SGD

singaporiansk dollar

1,8627

KRW

sydkoreansk won

1 496,50

ZAR

sydafrikansk rand

9,7415

CNY

kinesisk yuan renminbi

9,1331

HRK

kroatisk kuna

7,2618

IDR

indonesisk rupiah

12 091,56

MYR

malaysisk ringgit

4,2695

PHP

filippinsk peso

59,785

RUB

rysk rubel

39,2025

THB

thailändsk baht

43,150

BRL

brasiliansk real

2,3752

MXN

mexikansk peso

16,3178

INR

indisk rupie

59,2710

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 10.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 92/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 92/11

---

Kommissionens meddelande inom ramen för tillämpningen av förordning (EG) nr 245/2009 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG när det gäller krav på ekodesign för lysrör utan inbyggt förkopplingsdon, urladdningslampor med hög intensitet samt förkopplingsdon och armaturer som kan driva sådana lampor och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/55/EG

(Text av betydelse för EES)

2010/C 92/04

Offentliggörande av titlar och hänvisningar till övergångsmätmetoder (1) för tillämpningen av förordning (EG) nr 245/2009.

| Produkt | Organisation | Hänvisning | Titel | Uppmätt parameter |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alla lampor som omfattas av förordning (EG) nr 245/2009. | CENELEC | EN 60061-1:1993
  Alla ändringar till och med A41:2009 | Lampsocklar och lamphållare samt mätdon för kontroll av utbytbarhet och säkerhet – Del 1: Lampsocklar | — | Lampsocklars geometri |

Produkt

Organisation

Hänvisning

Titel

Uppmätt parameter

Alla lampor som omfattas av förordning (EG) nr 245/2009.

CENELEC

EN 60061-1:1993

Alla ändringar till och med A41:2009

Lampsocklar och lamphållare samt mätdon för kontroll av utbytbarhet och säkerhet – Del 1: Lampsocklar

—

Lampsocklars geometri

EN 62471:2008

Fotobiologisk säkerhet hos lampor och lampsystem

| — | Strålning (bedömning av spektrum enligt bilaga I.1 d) |
| --- | --- |

—

Strålning (bedömning av spektrum enligt bilaga I.1 d)

Europeiska kommissionen

Beslut 2002/747/EG (bilaga)

Kommissionens beslut 2002/747/EG av den 9 september 2002 om fastställande av reviderade ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till ljuskällor och ändring av beslut 1999/568/EG

| — | Kvicksilverinnehåll |
| --- | --- |

—

Kvicksilverinnehåll

Internationella belysningskommissionen

CIE 18.2:1983

Grunden för fysikalisk fotometri

| — | Spridningsvinkel |
| --- | --- |

—

Spridningsvinkel

Tvåsocklade lysrör

CENELEC

EN 60081:1998

Ändringar:

| | A1:2002 |
| --- | --- |

A1:2002

| | A2:2003 |
| --- | --- |

A2:2003

| | A3:2005 |
| --- | --- |

A3:2005

| | A4:2010 |
| --- | --- |

A4:2010

Belysningsmateriel – Lysrör för allmänna belysningsändamål

| — | Ljusflöde |
| --- | --- |

—

Ljusflöde

| — | Lampans effektförbrukning (exkl. den effekt som förbrukas av tilläggsutrustning såsom förkopplingsdon) |
| --- | --- |

—

Lampans effektförbrukning (exkl. den effekt som förbrukas av tilläggsutrustning såsom förkopplingsdon)

| — | Ljusflödesbibehållningsfaktor (LLMF)
  Anm.: I standarden används uttrycket ”lumen maintenance” för LLMF. |
| --- | --- |

—

Ljusflödesbibehållningsfaktor (LLMF)

Anm.: I standarden används uttrycket ”lumen maintenance” för LLMF.

| — | Lamplivslängdsfaktor (LSF)
  Anm.: LSF nämns inte uttryckligen, endast testmetoden för att fastställa livslängd. LSF härleds ur ljusflödesbibehållningskurvan enligt bilaga C till standarden. |
| --- | --- |

—

Lamplivslängdsfaktor (LSF)

Anm.: LSF nämns inte uttryckligen, endast testmetoden för att fastställa livslängd. LSF härleds ur ljusflödesbibehållningskurvan enligt bilaga C till standarden.

| — | Vid tillämpning av tabell 6 i bilaga III ska lamplivslängdsfaktorn mätas i högfrekvent driftsläge med en tändcykel på 11 h på/1 h av. I övriga fall ska tändcykeln vara den som anges i standarden. |
| --- | --- |

—

Vid tillämpning av tabell 6 i bilaga III ska lamplivslängdsfaktorn mätas i högfrekvent driftsläge med en tändcykel på 11 h på/1 h av. I övriga fall ska tändcykeln vara den som anges i standarden.

| — | Kromaticitet |
| --- | --- |

—

Kromaticitet

| — | Korrelerad färgtemperatur (CCT) |
| --- | --- |

—

Korrelerad färgtemperatur (CCT)

| — | Färgåtergivning |
| --- | --- |

—

Färgåtergivning

Ensocklade lysrör

CENELEC

EN 60901:1996

Ändringar:

| | A1:1997 |
| --- | --- |

A1:1997

| | A2:2000 |
| --- | --- |

A2:2000

| | A3:2004 |
| --- | --- |

A3:2004

| | A4:2008 |
| --- | --- |

A4:2008

Utkast A5 (34A/1358/CDV)

Ensocklade lysrör – prestandafordringar

| — | Ljusflöde |
| --- | --- |

—

Ljusflöde

| — | Lampans effektförbrukning (exkl. den effekt som förbrukas av tilläggsutrustning såsom förkopplingsdon) |
| --- | --- |

—

Lampans effektförbrukning (exkl. den effekt som förbrukas av tilläggsutrustning såsom förkopplingsdon)

| — | Ljusflödesbibehållningsfaktor (LLMF)
  Anm.: I standarden används uttrycket ”lumen maintenance” för LLMF. |
| --- | --- |

—

Ljusflödesbibehållningsfaktor (LLMF)

Anm.: I standarden används uttrycket ”lumen maintenance” för LLMF.

| — | Lamplivslängdsfaktor (LSF)
  Anm.: LSF nämns inte uttryckligen, endast testmetoden för att fastställa livslängd. LSF härleds ur ljusflödesbibehållningskurvan enligt bilaga C till EN 60081 (den version som anges i raden för tvåsocklade lysrör). |
| --- | --- |

—

Lamplivslängdsfaktor (LSF)

Anm.: LSF nämns inte uttryckligen, endast testmetoden för att fastställa livslängd. LSF härleds ur ljusflödesbibehållningskurvan enligt bilaga C till EN 60081 (den version som anges i raden för tvåsocklade lysrör).

| — | Kromaticitet |
| --- | --- |

—

Kromaticitet

| — | Korrelerad färgtemperatur (CCT) |
| --- | --- |

—

Korrelerad färgtemperatur (CCT)

| — | Färgåtergivning |
| --- | --- |

—

Färgåtergivning

Alla högintensiva urladdningslampor

CENELEC

EN 62035:2000

Ändring:

A1:2003

Urladdningslampor andra än lysrör – Säkerhet

| — | Specifik UV-strålningseffekt |
| --- | --- |

—

Specifik UV-strålningseffekt

Högtryckskvicksilverlampor

CENELEC

EN 60188:2001

Kvicksilverlampor av högtryckstyp – Prestandafordringar

| — | Ljusflöde |
| --- | --- |

—

Ljusflöde

| — | Lampans effektförbrukning (exkl. den effekt som förbrukas av tilläggsutrustning såsom förkopplingsdon) |
| --- | --- |

—

Lampans effektförbrukning (exkl. den effekt som förbrukas av tilläggsutrustning såsom förkopplingsdon)

Internationella belysningskommissionen

CIE 97-2005

Underhåll av elektriska system för inomhusbelysning

| — | Ljusflödesbibehållningsfaktor (LLMF) |
| --- | --- |

—

Ljusflödesbibehållningsfaktor (LLMF)

| — | Lamplivslängdsfaktor (LSF) |
| --- | --- |

—

Lamplivslängdsfaktor (LSF)

CIE 154-2003

Underhåll av elektriska system för utomhusbelysning

CIE 15-2004

Kolorimetri

| — | Kromaticitet |
| --- | --- |

—

Kromaticitet

| — | Korrelerad färgtemperatur |
| --- | --- |

—

Korrelerad färgtemperatur

CIE 13.3-1995

Metod för att mäta och specificera färgåtergivningsegenskaper hos ljuskällor

| — | Färgåtergivning |
| --- | --- |

—

Färgåtergivning

Högtrycksnatriumlampor

CENELEC

EN 60662:1993

Ändringar:

| | A4:1994 |
| --- | --- |

A4:1994

| | A5:1994 |
| --- | --- |

A5:1994

| | A6:1994 |
| --- | --- |

A6:1994

| | A7:1995 |
| --- | --- |

A7:1995

| | A9:1997 |
| --- | --- |

A9:1997

| | A10:1997 |
| --- | --- |

A10:1997

Natriumlampor av högtryckstyp – prestandafordringar

| — | Lampans effektförbrukning (exkl. den effekt som förbrukas av tilläggsutrustning såsom förkopplingsdon) |
| --- | --- |

—

Lampans effektförbrukning (exkl. den effekt som förbrukas av tilläggsutrustning såsom förkopplingsdon)

| — | Ljusflödesbibehållningsfaktor (LLMF)
  Anm.: I standarden används uttrycket ”lumen maintenance” för LLMF. |
| --- | --- |

—

Ljusflödesbibehållningsfaktor (LLMF)

Anm.: I standarden används uttrycket ”lumen maintenance” för LLMF.

| — | Lamplivslängdsfaktor (LSF)
  Anm.: LSF nämns inte uttryckligen, endast testmetoden för att fastställa livslängd. LSF härleds ur ljusflödesbibehållningskurvan enligt bilaga C till EN 60081 (den version som anges i raden för tvåsocklade lysrör). |
| --- | --- |

—

Lamplivslängdsfaktor (LSF)

Anm.: LSF nämns inte uttryckligen, endast testmetoden för att fastställa livslängd. LSF härleds ur ljusflödesbibehållningskurvan enligt bilaga C till EN 60081 (den version som anges i raden för tvåsocklade lysrör).

Internationella belysningskommissionen

CIE 84-1989

Mätning av ljusflöde

| — | Ljusflöde |
| --- | --- |

—

Ljusflöde

CIE 15-2004

Kolorimetri

| — | Kromaticitet |
| --- | --- |

—

Kromaticitet

| — | Korrelerad färgtemperatur |
| --- | --- |

—

Korrelerad färgtemperatur

CIE 13.3-1995

Metod för att mäta och specificera färgåtergivningsegenskaper hos ljuskällor

| — | Färgåtergivning |
| --- | --- |

—

Färgåtergivning

Metallhalogenlampor

CENELEC

Utkast IEC/EN 61167 (34A/1326/CDV)

Metallhalogenlampor – prestandafordringar

| — | Lampans effektförbrukning (exkl. den effekt som förbrukas av tilläggsutrustning såsom förkopplingsdon) |
| --- | --- |

—

Lampans effektförbrukning (exkl. den effekt som förbrukas av tilläggsutrustning såsom förkopplingsdon)

| — | Ljusflödesbibehållningsfaktor (LLMF)
  Anm.: I standarden används uttrycket ”lumen maintenance” för LLMF. |
| --- | --- |

—

Ljusflödesbibehållningsfaktor (LLMF)

Anm.: I standarden används uttrycket ”lumen maintenance” för LLMF.

| — | Lamplivslängdsfaktor (LSF)
  Anm.: LSF nämns inte uttryckligen, endast testmetoden för att fastställa livslängd. LSF härleds ur ljusflödesbibehållningskurvan enligt bilaga C till EN 60081 (den version som anges i raden för tvåsocklade lysrör). |
| --- | --- |

—

Lamplivslängdsfaktor (LSF)

Anm.: LSF nämns inte uttryckligen, endast testmetoden för att fastställa livslängd. LSF härleds ur ljusflödesbibehållningskurvan enligt bilaga C till EN 60081 (den version som anges i raden för tvåsocklade lysrör).

Internationella belysningskommissionen

CIE 84-1989

Mätning av ljusflöde

| — | Ljusflöde |
| --- | --- |

—

Ljusflöde

CIE 15-2004

Kolorimetri

| — | Kromaticitet |
| --- | --- |

—

Kromaticitet

| — | Korrelerad färgtemperatur |
| --- | --- |

—

Korrelerad färgtemperatur

CIE 13.3-1995

Metod för att mäta och specificera färgåtergivningsegenskaper hos ljuskällor

| — | Färgåtergivning |
| --- | --- |

—

Färgåtergivning

Förkopplingsdon för lysrör (både högfrekventa och icke-högfrekventa)

CENELEC

EN 50294:1998

Ändringar:

| | A1:2001 |
| --- | --- |

A1:2001

| | A2:2003 |
| --- | --- |

A2:2003

Metod för mätning av den totala ineffekten i kretsar för urladdningslampor

| — | Ineffekt i lampkretsen med förkopplingsdon (exkl. den effekt som förbrukas av sensorer, nätanslutningar och andra extra belastningar)
  Anm.: Den uppmätta totala ineffekten korrigeras med en ljusflödesfaktor för förkopplingsdon på 0,95 för trådlindade, icke-högfrekventa elektroniska driftdon och 1,00 för högfrekventa (HF) elektroniska driftdon. Dessutom kompenseras för referenslampors toleranser |
| --- | --- |

—

Ineffekt i lampkretsen med förkopplingsdon (exkl. den effekt som förbrukas av sensorer, nätanslutningar och andra extra belastningar)

Anm.: Den uppmätta totala ineffekten korrigeras med en ljusflödesfaktor för förkopplingsdon på 0,95 för trådlindade, icke-högfrekventa elektroniska driftdon och 1,00 för högfrekventa (HF) elektroniska driftdon. Dessutom kompenseras för referenslampors toleranser

Alla armaturer som omfattas av förordning (EG) nr 245/2009.

CENELEC

EN 60598-1: 2008

Armaturer – Del 1: Allmänna krav och provningar

| — | Kapslingsklass |
| --- | --- |

—

Kapslingsklass

Mätmetoder för parametrar som används endast som riktvärden

Armaturer för kontorsbelysning

CEN

EN 12464-1

Belysning av arbetsplatser – Del 1: Arbetsplatser inomhus

| — | Armaturbibehållningsfaktor |
| --- | --- |

—

Armaturbibehållningsfaktor

Internationella belysningskommissionen

CIE 97-2005

Underhåll av elektriska system för inomhusbelysning

Armaturer för gatubelysning

CEN

EN 12464-2

Belysning av arbetsplatser – Del 2: Arbetsplatser utomhus

| — | Armaturbibehållningsfaktor |
| --- | --- |

—

Armaturbibehållningsfaktor

Internationella belysningskommissionen

CIE 154-2003

Underhåll av elektriska system för utomhusbelysning

CEN

EN 13032-1

EN 13032-2

Ljus och belysning. Mätning och presentation av fotometriska data för ljuskällor och ljusarmaturer.

| 1 – | Mätning och filformat |
| --- | --- |

1 –

Mätning och filformat

| 2 – | Presentation av data för arbetsplatser inomhus och utomhus |
| --- | --- |

2 –

Presentation av data för arbetsplatser inomhus och utomhus

| — | Belysningsverkningsgrad |
| --- | --- |

—

Belysningsverkningsgrad

| — | Delmängd uppåtriktat ljus (ULOR) |
| --- | --- |

—

Delmängd uppåtriktat ljus (ULOR)

---

(1)  Det är meningen att dessa övergångsmätmetoder så småningom ska ersättas av harmoniserade standarder. När sådana finns kommer hänvisningar till de harmoniserade standarderna att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med artiklarna 9 och 10 i direktiv 2009/125/EG.

---