# Den Europæiske Unions C 105/2010

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2010.105.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 105 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 53. årgang24. april 2010 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2010.105.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 105

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

53. årgang24. april 2010

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 105/01 | Euroens vekselkurs | 1 |
| 2010/C 105/02 | Beslutning om at afslutte den formelle undersøgelsesprocedure, efter at medlemsstaten har trukket anmeldelsen tilbage — Statsstøtte — Italien (Artikel 107-109 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde) — Meddelelse fra Kommissionen i henhold til artikel 108, stk. 2, i TEUF — tilbagetrækning af anmeldelse — Statsstøtte C 36/08 (ex NN 33/08) — Støtte til Sulcis-kraftværket (
  1
  ) | 2 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2010/C 105/01

Euroens vekselkurs

1

2010/C 105/02

Beslutning om at afslutte den formelle undersøgelsesprocedure, efter at medlemsstaten har trukket anmeldelsen tilbage — Statsstøtte — Italien (Artikel 107-109 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde) — Meddelelse fra Kommissionen i henhold til artikel 108, stk. 2, i TEUF — tilbagetrækning af anmeldelse — Statsstøtte C 36/08 (ex NN 33/08) — Støtte til Sulcis-kraftværket (
  1
  )

1

2

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 105/03 | Statsstøtte — Danmark — Statsstøtte C 30/09 (ex N 328/08) — Afgiftsfritagelse for affald fra cementproduktion — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  ) | 3 |
| 2010/C 105/04 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5803 — Eurovia/Tarmac) (
  1
  ) | 11 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 105/05 | Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer | 12 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2010/C 105/03

Statsstøtte — Danmark — Statsstøtte C 30/09 (ex N 328/08) — Afgiftsfritagelse for affald fra cementproduktion — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  )

1

3

2010/C 105/04

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5803 — Eurovia/Tarmac) (
  1
  )

1

11

ANDET

Europa-Kommissionen

2010/C 105/05

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 24.4.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 105/1

---

Euroens vekselkurs (1)

23. april 2010

2010/C 105/01

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3311 |
| JPY | japanske yen | 125,11 |
| DKK | danske kroner | 7,4422 |
| GBP | pund sterling | 0,86730 |
| SEK | svenske kroner | 9,5910 |
| CHF | schweiziske franc | 1,4355 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 7,8765 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,405 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 264,45 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7077 |
| PLN | polske zloty | 3,8823 |
| RON | rumænske leu | 4,1240 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,9763 |
| AUD | australske dollar | 1,4464 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3337 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,3327 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,8702 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,8260 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 475,95 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 9,9440 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 9,0881 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,2588 |
| IDR | indonesiske rupiah | 11 993,66 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,2439 |
| PHP | filippinske pesos | 59,006 |
| RUB | russiske rubler | 38,8592 |
| THB | thailandske bath | 42,881 |
| BRL | brasilianske real | 2,3447 |
| MXN | mexicanske pesos | 16,2215 |
| INR | indiske rupee | 59,2170 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3311

JPY

japanske yen

125,11

DKK

danske kroner

7,4422

GBP

pund sterling

0,86730

SEK

svenske kroner

9,5910

CHF

schweiziske franc

1,4355

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

7,8765

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,405

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

264,45

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7077

PLN

polske zloty

3,8823

RON

rumænske leu

4,1240

TRY

tyrkiske lira

1,9763

AUD

australske dollar

1,4464

CAD

canadiske dollar

1,3337

HKD

hongkongske dollar

10,3327

NZD

newzealandske dollar

1,8702

SGD

singaporeanske dollar

1,8260

KRW

sydkoreanske won

1 475,95

ZAR

sydafrikanske rand

9,9440

CNY

kinesiske renminbi yuan

9,0881

HRK

kroatiske kuna

7,2588

IDR

indonesiske rupiah

11 993,66

MYR

malaysiske ringgit

4,2439

PHP

filippinske pesos

59,006

RUB

russiske rubler

38,8592

THB

thailandske bath

42,881

BRL

brasilianske real

2,3447

MXN

mexicanske pesos

16,2215

INR

indiske rupee

59,2170

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 24.4.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 105/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 105/2

---

BESLUTNING OM AT AFSLUTTE DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE, EFTER AT MEDLEMSSTATEN HAR TRUKKET ANMELDELSEN TILBAGE

Statsstøtte — Italien

(Artikel 107-109 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde)

Meddelelse fra Kommissionen i henhold til artikel 108, stk. 2, i TEUF — tilbagetrækning af anmeldelse

Statsstøtte C 36/08 (ex NN 33/08) — Støtte til Sulcis-kraftværket

(EØS-relevant tekst)

2010/C 105/02

Kommissionen har besluttet at afslutte den formelle undersøgelsesprocedure, som blev indledt den 16. juli 2008 (1) på grundlag af EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (nu artikel 108, stk. 2, i TEUF) med hensyn til ovennævnte foranstaltning, eftersom Italien den 30. september 2009 trak sin anmeldelse tilbage.

---

(1)  EUT C 240 af 19.9.2008, s. 14.

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 24.4.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 105/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 105/3

---

STATSSTØTTE — DANMARK

Statsstøtte C 30/09 (ex N 328/08)

Afgiftsfritagelse for affald fra cementproduktion

Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2

(EØS-relevant tekst)

2010/C 105/03

Ved brev af 28. oktober 2009, der er gengivet på det autentiske sprog efter dette resumé, meddelte Kommissionen Danmark, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for ovennævnte støtteforanstaltning. I henhold til artikel 11, stk. 1, i forordning (EF) nr. 659/1999 opfordrede Kommissionen desuden Danmark til at fremsætte bemærkninger til Kommissionens planer om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure.

Interesserede parter kan senest en måned efter offentliggørelsen af nærværende resumé og det efterfølgende brev sende eventuelle bemærkninger til:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for statsstøtte |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for statsstøtte

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Disse bemærkninger vil blive videresendt til Danmark. Interesserede parter, der fremsætter bemærkninger til sagen, kan skriftligt anmode om at få deres navne hemmeligholdt. Anmodningen skal være begrundet.

RESUME

Beskrivelse af foranstaltningen

Siden 1987 er der i Danmark blevet opkrævet en afgift, som tager sigte på at nedbringe affaldsmængden og fremme genbrug i stedet for forbrænding og forbrændring i stedet for deponering. Med den anmeldte foranstaltning vil affald fra en virksomheds egen cementproduktion, dvs. råmel, uforbrændte klinker, filterstøv, kasseret cement, kasserede klinker og ovnudhugning fra cementproduktion, der deponeres på virksomhedens egen grund, blive fuldstændig fritaget for den danske affaldsafgift. De nævnte affaldsfraktioner fra cementproduktion er ikke klassificeret som farligt affald. Affaldet deponeres for øjeblikket på virksomhedens egen grund, hvor den udgraver kalk, som anvendes i cementproduktionen, og dette medfører ingen særlige miljøproblemer. Formålet med den planlagte fritagelse er at give cementindustrien kompensation for de øgede omkostninger, som den påføres, fordi der fra 2010 indføres en afgift på udledning af kvælstofoxider (NOX), og dermed forhindre, at den mister konkurrenceevne eller markedsandele, og samtidig skabe en miljøeffekt.

Fritagelsen er anmeldt for perioden 1. januar 2008 til 1. januar 2018 eller 10 år fra det tidspunkt, hvor Kommissionen godkender den, og forventes at påføre staten et provenutab på ca. 10 mio. DKK om året. Ifølge de danske myndigheder vil kun en enkelt virksomhed være omfattet af fritagelsen, nemlig Aalborg Portland A/S.

Vurdering af foranstaltningen

Kommissionen er af den opfattelse, at der gennem den planlagte afgiftsfritagelse ydes den danske cementproducent statsstøtte, som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

Foranstaltningens forenelighed er blevet vurderet på grundlag af EF-retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (1).

Kommissionen mener, at fritagelsen for affaldsafgiften i det mindste indirekte bidrager til at forbedre miljøbeskyttelsesniveauet, idet den vil give Danmark mulighed for at opretholde sit forholdsvis høje afgiftsniveau, og ikke underminerer det overordnede mål, der søges nået med afgiften. Foranstaltningen er derfor i overensstemmelse med punkt 151 i EF-retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse.

I forbindelse med afgiftslempelser af denne art skal Kommissionen desuden undersøge, om foranstaltningen er nødvendig og proportionel. Kommissionen nærer tvivl om, hvorvidt fritagelsen for affaldsafgiften i den foreliggende sag er nødvendig, da det ikke er bevist, at afgiften medfører en betydelig stigning i produktionsomkostningerne. Desuden betvivler Kommissionen, at fritagelsen kan betragtes som proportionel, da støttemodtageren ikke længere ville have noget incitament til at opfylde afgiftens formål.

På grund af denne tvivl har Kommissionen besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

BREVETS ORDLYD

»Kommissionen skal herved meddele de danske myndigheder, at den efter at have undersøgt deres oplysninger om ovennævnte støtte har besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

1.   SAGSFORLØB

| 1. | Den 27. juni 2008 anmeldte de danske myndigheder ovennævnte foranstaltning, som går ud på, at affald fra cementproduktion fritages for affaldsafgiften. |
| --- | --- |

1.

Den 27. juni 2008 anmeldte de danske myndigheder ovennævnte foranstaltning, som går ud på, at affald fra cementproduktion fritages for affaldsafgiften.

| 2. | Den 14. august 2008 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som den modtog den 22. oktober 2008. |
| --- | --- |

2.

Den 14. august 2008 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som den modtog den 22. oktober 2008.

| 3. | Der blev den 27. november holdt et møde mellem Kommissionens berørte tjenestegrene og de danske myndigheder. |
| --- | --- |

3.

Der blev den 27. november holdt et møde mellem Kommissionens berørte tjenestegrene og de danske myndigheder.

| 4. | Ved brev af 19. december 2008 anmodede Kommissionen om yderligere supplerende oplysninger, hvoraf den modtog nogle ved brev af 27. marts 2009, efter at svarfristen var blevet forlænget. |
| --- | --- |

4.

Ved brev af 19. december 2008 anmodede Kommissionen om yderligere supplerende oplysninger, hvoraf den modtog nogle ved brev af 27. marts 2009, efter at svarfristen var blevet forlænget.

| 5. | Da Kommissionen ikke havde modtaget alle de ønskede oplysninger, anmodede den for tredje gang de danske myndigheder om oplysninger den 28. maj 2009. De danske myndigheder besvarede anmodningen ved brev af 2. september 2009. |
| --- | --- |

5.

Da Kommissionen ikke havde modtaget alle de ønskede oplysninger, anmodede den for tredje gang de danske myndigheder om oplysninger den 28. maj 2009. De danske myndigheder besvarede anmodningen ved brev af 2. september 2009.

2.   BESKRIVELSE

| 6. | Siden 1987 er der i Danmark blevet opkrævet en afgift, som tager sigte på at nedbringe affaldsmængden, fremme genbrug i stedet for forbrænding og forbrænding i stedet for deponering i overensstemmelse med EU's affaldshierarki. Når affald bortskaffes ved deponering, betales en afgift på 375 DKK pr. ton. |
| --- | --- |

6.

Siden 1987 er der i Danmark blevet opkrævet en afgift, som tager sigte på at nedbringe affaldsmængden, fremme genbrug i stedet for forbrænding og forbrænding i stedet for deponering i overensstemmelse med EU's affaldshierarki. Når affald bortskaffes ved deponering, betales en afgift på 375 DKK pr. ton.

| 7. | Med den anmeldte foranstaltning vil affald fra en virksomheds egen cementproduktion, dvs. råmel, uforbrændte klinker, filterstøv, kasseret cement, kasserede klinker og ovnudhugning fra cementproduktion, der deponeres på virksomhedens egen grund, blive fuldstændig fritaget for den danske affaldsafgift. Der findes kun én cementproducent i Danmark. De nævnte affaldsfraktioner fra cementproduktion er ikke klassificeret som farligt affald. Affaldet deponeres for øjeblikket på virksomhedens egen grund, hvor den udgraver kalk, som anvendes i cementproduktionen, og dette medfører ingen særlige miljøproblemer. |
| --- | --- |

7.

Med den anmeldte foranstaltning vil affald fra en virksomheds egen cementproduktion, dvs. råmel, uforbrændte klinker, filterstøv, kasseret cement, kasserede klinker og ovnudhugning fra cementproduktion, der deponeres på virksomhedens egen grund, blive fuldstændig fritaget for den danske affaldsafgift. Der findes kun én cementproducent i Danmark. De nævnte affaldsfraktioner fra cementproduktion er ikke klassificeret som farligt affald. Affaldet deponeres for øjeblikket på virksomhedens egen grund, hvor den udgraver kalk, som anvendes i cementproduktionen, og dette medfører ingen særlige miljøproblemer.

| 8. | Fritagelsen er omfattet af den energiaftale, som den danske regering indgik med en række partier i Folketinget den 21. februar 2008. Aftalen består bl.a. i, at der fra 2010 indføres en afgift på udledning af kvælstofoxider (NOX). Da NOX-afgiften vil ramme den danske cementindustri hårdt, var det ifølge de danske myndigheder afgørende i forbindelse med dens udformning at sikre cementindustrien en rimelig afgiftsbelastning. For at sikre, at cementindustrien pålægges en afgift, som den vil kunne leve med uden at miste konkurrenceevne eller markedsandele, og samtidig skabe en miljøeffekt, vil de danske myndigheder indføre to afgiftsforanstaltninger for denne industri, nemlig et bundfradrag i forbindelse med NOX-afgiften og fuldstændig fritagelse af visse typer af affald for affaldsafgiften. De to foranstaltninger blev anmeldt til Kommissionen hver for sig (2), men de danske myndigheder mener alligevel, at de bør vurderes under ét. |
| --- | --- |

8.

Fritagelsen er omfattet af den energiaftale, som den danske regering indgik med en række partier i Folketinget den 21. februar 2008. Aftalen består bl.a. i, at der fra 2010 indføres en afgift på udledning af kvælstofoxider (NOX). Da NOX-afgiften vil ramme den danske cementindustri hårdt, var det ifølge de danske myndigheder afgørende i forbindelse med dens udformning at sikre cementindustrien en rimelig afgiftsbelastning. For at sikre, at cementindustrien pålægges en afgift, som den vil kunne leve med uden at miste konkurrenceevne eller markedsandele, og samtidig skabe en miljøeffekt, vil de danske myndigheder indføre to afgiftsforanstaltninger for denne industri, nemlig et bundfradrag i forbindelse med NOX-afgiften og fuldstændig fritagelse af visse typer af affald for affaldsafgiften. De to foranstaltninger blev anmeldt til Kommissionen hver for sig (2), men de danske myndigheder mener alligevel, at de bør vurderes under ét.

| 9. | Det nationale retsgrundlag for foranstaltningen er Lov om ændring af lov om afgift af affald og råstoffer. |
| --- | --- |

9.

Det nationale retsgrundlag for foranstaltningen er Lov om ændring af lov om afgift af affald og råstoffer.

| 10. | Danmark har givet tilsagn om at fremlægge årsrapporter, som indeholder love og/eller andre bestemmelser om indførelsen af støtten og en nærmere angivelse af, hvilke virksomhedskategorier der kan opnå afgiftslempelser og -fritagelser, og hvilke økonomiske sektorer der berøres mest af afgiftslempelserne og -fritagelserne. Endelig har Danmark forpligtet sig til at udarbejde detaljerede opgørelser over støtten, at sikre, at disse detaljerede opgørelser opbevares i 10 år fra det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, og at fremlægge dem på Kommissionens anmodning. |
| --- | --- |

10.

Danmark har givet tilsagn om at fremlægge årsrapporter, som indeholder love og/eller andre bestemmelser om indførelsen af støtten og en nærmere angivelse af, hvilke virksomhedskategorier der kan opnå afgiftslempelser og -fritagelser, og hvilke økonomiske sektorer der berøres mest af afgiftslempelserne og -fritagelserne. Endelig har Danmark forpligtet sig til at udarbejde detaljerede opgørelser over støtten, at sikre, at disse detaljerede opgørelser opbevares i 10 år fra det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, og at fremlægge dem på Kommissionens anmodning.

| 11. | Fritagelsen anmeldes for perioden 1. januar 2008 til 1. januar 2018 eller, hvis Kommissionen ikke har godkendt den på dette tidspunkt, for 10 år fra godkendelsestidspunktet. Fritagelsen forventes at give staten et provenutab på ca. 10 mio. DKK årligt eller på 100 mio. DKK i den tiårige periode, som anmeldelsen omfatter. |
| --- | --- |

11.

Fritagelsen anmeldes for perioden 1. januar 2008 til 1. januar 2018 eller, hvis Kommissionen ikke har godkendt den på dette tidspunkt, for 10 år fra godkendelsestidspunktet. Fritagelsen forventes at give staten et provenutab på ca. 10 mio. DKK årligt eller på 100 mio. DKK i den tiårige periode, som anmeldelsen omfatter.

| 12. | Som nævnt ovenfor findes der kun én cementproducent i Danmark, og de danske myndigheder forventer derfor, at fritagelsen kun kommer til at omfatte en enkelt virksomhed, nemlig Aalborg Portland A/S (herefter kaldet »Aalborg Portland«). |
| --- | --- |

12.

Som nævnt ovenfor findes der kun én cementproducent i Danmark, og de danske myndigheder forventer derfor, at fritagelsen kun kommer til at omfatte en enkelt virksomhed, nemlig Aalborg Portland A/S (herefter kaldet »Aalborg Portland«).

2.1.   Oplysninger om støttemodtagerens situation

| 13. | Som anført ovenfor ville indførelsen af NOX-afgiften ifølge de danske myndigheder ramme cementindustrien (Aalborg Portland) hårdt. Aalborg Portland fremstiller grå og hvid cement. Grå cement anvendes som bindemiddel i beton, der bruges som byggemateriale ved infrastrukturer, broer og bygninger, havne og lufthavne. Hvid cement anvendes hovedsagelig til dekorationsformål og, blandet med beton eller mørtel, som bindemiddel i hvide fugematerialer til badeværelser, til swimmingpools, bygninger og vejbarrierer. Som det fremgår nedenfor, indgår både grå og hvid cement i samhandelen mellem EU-medlemsstaterne og den internationale handel. |
| --- | --- |

13.

Som anført ovenfor ville indførelsen af NOX-afgiften ifølge de danske myndigheder ramme cementindustrien (Aalborg Portland) hårdt. Aalborg Portland fremstiller grå og hvid cement. Grå cement anvendes som bindemiddel i beton, der bruges som byggemateriale ved infrastrukturer, broer og bygninger, havne og lufthavne. Hvid cement anvendes hovedsagelig til dekorationsformål og, blandet med beton eller mørtel, som bindemiddel i hvide fugematerialer til badeværelser, til swimmingpools, bygninger og vejbarrierer. Som det fremgår nedenfor, indgår både grå og hvid cement i samhandelen mellem EU-medlemsstaterne og den internationale handel.

| 14. | Aalborg Portland udleder årligt over 8 mio. kg NOX
   (3). De danske myndigheder har oplyst, at cementindustrien har særlig store udledninger pr. energienhed fra stationære anlæg og risikerer at blive særlig hårdt ramt af indførelsen af en NOX-afgift, når det gælder dens omsætning eller energiforbrug. Som illustration heraf har de danske myndigheder fremlagt oplysninger, der viser, at cementindustrien selv med det planlagte bundfradrag vil udlede betydeligt større mængder end den øvrige industri og off-shore aktiviteter i Nordsøen og dermed skal betale en højere afgift end disse (4). |
| --- | --- |

14.

Aalborg Portland udleder årligt over 8 mio. kg NOX
   (3). De danske myndigheder har oplyst, at cementindustrien har særlig store udledninger pr. energienhed fra stationære anlæg og risikerer at blive særlig hårdt ramt af indførelsen af en NOX-afgift, når det gælder dens omsætning eller energiforbrug. Som illustration heraf har de danske myndigheder fremlagt oplysninger, der viser, at cementindustrien selv med det planlagte bundfradrag vil udlede betydeligt større mængder end den øvrige industri og off-shore aktiviteter i Nordsøen og dermed skal betale en højere afgift end disse (4).

| 15. | Det indgår allerede i Aalborg Portlands miljøpolitik, at udledningen og energiforbruget skal reduceres, og at der skal udvikles og anvendes renere teknologier, hvor det er muligt (5). |
| --- | --- |

15.

Det indgår allerede i Aalborg Portlands miljøpolitik, at udledningen og energiforbruget skal reduceres, og at der skal udvikles og anvendes renere teknologier, hvor det er muligt (5).

| 16. | De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at Aalborg Portland på trods af det planlagte bundfradrag skal afholde meromkostninger på ca. 17 mio. DKK som følge af NOX-afgiften. Det svarer til 53 % af den afgift, der skulle have været betalt uden fradraget (6). De danske myndigheder har desuden påpeget, at cementindustrien forventes at bidrage til NOX-reduktionen med 0,56 mio. kg, dvs. ca. 10 % af den samlede NOX-reduktion, som afgiften forventes at medføre. |
| --- | --- |

16.

De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at Aalborg Portland på trods af det planlagte bundfradrag skal afholde meromkostninger på ca. 17 mio. DKK som følge af NOX-afgiften. Det svarer til 53 % af den afgift, der skulle have været betalt uden fradraget (6). De danske myndigheder har desuden påpeget, at cementindustrien forventes at bidrage til NOX-reduktionen med 0,56 mio. kg, dvs. ca. 10 % af den samlede NOX-reduktion, som afgiften forventes at medføre.

| 17. | Ifølge de danske myndigheder skulle Aalborg Portland allerede i 2007 betale miljøafgifter på 50,2 mio. DKK, og indførelsen af NOX-afgiften pålægger yderligere virksomheden en tung finansiel byrde. For at lette den byrde, som den nye NOX-afgift vil medføre, ønsker Danmark at fritage støttemodtageren for affaldsafgiften. |
| --- | --- |

17.

Ifølge de danske myndigheder skulle Aalborg Portland allerede i 2007 betale miljøafgifter på 50,2 mio. DKK, og indførelsen af NOX-afgiften pålægger yderligere virksomheden en tung finansiel byrde. For at lette den byrde, som den nye NOX-afgift vil medføre, ønsker Danmark at fritage støttemodtageren for affaldsafgiften.

| 18. | Som bevis på, at affaldsafgiften udgør en betydelig omkostning for Aalborg Portland har de danske myndigheder fremlagt følgende oplysninger: | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- |
| Produktionsomkostninger (DKK pr. ton) | [...] (7) | [...] |
| Gennemsnitlig affaldsafgift (DKK pr. ton) | 4,33 | 2,84 |
| Affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne | 1,1 % | 0,7 % |
| Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne |

18.

Som bevis på, at affaldsafgiften udgør en betydelig omkostning for Aalborg Portland har de danske myndigheder fremlagt følgende oplysninger:

2007

2008

Produktionsomkostninger (DKK pr. ton)

[...] (7)

[...]

Gennemsnitlig affaldsafgift (DKK pr. ton)

4,33

2,84

Affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

1,1 %

0,7 %

Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

| 19. | Ifølge de danske myndigheder er cementindustrien ikke i stand til at vælte de betydelige omkostningsstigninger over på sine kunder, fordi markedsprisen på cement fastsættes på det internationale marked, og konkurrerende importeret cement ikke i samme omfang pålægges tilsvarende afgifter, såsom NOX-afgiften. |
| --- | --- |

19.

Ifølge de danske myndigheder er cementindustrien ikke i stand til at vælte de betydelige omkostningsstigninger over på sine kunder, fordi markedsprisen på cement fastsættes på det internationale marked, og konkurrerende importeret cement ikke i samme omfang pålægges tilsvarende afgifter, såsom NOX-afgiften.

| 20. | Udviklingen i importen, eksporten og omsætningen i Danmark i perioden 1999-2008 (i mio. EUR): | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import | 9,91 | 12,49 | 11,74 | 12,68 | 10,04 | 10,58 | 13,48 | 16,19 | 14,47 | 18,80 |
| Eksport | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Skøn over omsætning | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Handelsintensitet (import + eksport)/(import + omsætning) | 35 % | 37 % | 37 % | 40 % | 35 % | 29 % | 39 % | 37 % | 41 % | 42 % |
| Tabel 2: Den danske cementindustris handelsintensitet i perioden 1999-2008

  Kilde: Danmarks Statistik |

20.

Udviklingen i importen, eksporten og omsætningen i Danmark i perioden 1999-2008 (i mio. EUR):

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Import

9,91

12,49

11,74

12,68

10,04

10,58

13,48

16,19

14,47

18,80

Eksport

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Skøn over omsætning

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Handelsintensitet (import + eksport)/(import + omsætning)

35 %

37 %

37 %

40 %

35 %

29 %

39 %

37 %

41 %

42 %

Tabel 2: Den danske cementindustris handelsintensitet i perioden 1999-2008

Kilde: Danmarks Statistik

| 21. | Ifølge disse tal steg den danske cementindustris gennemsnitlige handelsintensitet fra 35 % i 1998 til 42 % i 2008. |
| --- | --- |

21.

Ifølge disse tal steg den danske cementindustris gennemsnitlige handelsintensitet fra 35 % i 1998 til 42 % i 2008.

| 22. | Med henblik på en analyse af handelen pr. produkt har de danske myndigheder fremført, at Aalborg Portland eksporterer [...] % af sin produktion af hvid cement og [...] % af sin produktion af grå cement. Ved anvendelse af samme formel som i tabel 2 ovenfor opdelt på de enkelte produkter opnås følgende handelsintensitet i perioden 1999-2008: | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hvid cement | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Grå cement | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Tabel 3: Den danske cementindustris handelsintensitet for hvid og grå cement i perioden 1999-2008

  Kilde: Danmarks Statistik |

22.

Med henblik på en analyse af handelen pr. produkt har de danske myndigheder fremført, at Aalborg Portland eksporterer [...] % af sin produktion af hvid cement og [...] % af sin produktion af grå cement. Ved anvendelse af samme formel som i tabel 2 ovenfor opdelt på de enkelte produkter opnås følgende handelsintensitet i perioden 1999-2008:

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Hvid cement

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Grå cement

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Tabel 3: Den danske cementindustris handelsintensitet for hvid og grå cement i perioden 1999-2008

Kilde: Danmarks Statistik

| 23. | Ved at forhøje cementprisen med de stigende NOX-afgifter ville Aalborg Portland derfor miste markedsandele til udenlandske konkurrenter. Aalborg Portland har planer om en mindre prisstigning på ca. [...] % til næste år samt de følgende år. Stigende priser på energi og råmaterialer vil medføre omkostningsstigninger svarende til [...] % af Aalborg Portlands omsætning næste år. En NOX-afgift uden bundfradrag ville yderligere skade virksomhedens konkurrenceevne på det danske marked til fordel for udenlandske konkurrenter og ramme dens eksport hårdt. For 2009 ventes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] %, og NOX-afgiften vil med bundfradraget tegne sig for 1,78 % af virksomhedens omsætning. |
| --- | --- |

23.

Ved at forhøje cementprisen med de stigende NOX-afgifter ville Aalborg Portland derfor miste markedsandele til udenlandske konkurrenter. Aalborg Portland har planer om en mindre prisstigning på ca. [...] % til næste år samt de følgende år. Stigende priser på energi og råmaterialer vil medføre omkostningsstigninger svarende til [...] % af Aalborg Portlands omsætning næste år. En NOX-afgift uden bundfradrag ville yderligere skade virksomhedens konkurrenceevne på det danske marked til fordel for udenlandske konkurrenter og ramme dens eksport hårdt. For 2009 ventes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] %, og NOX-afgiften vil med bundfradraget tegne sig for 1,78 % af virksomhedens omsætning.

| 24. | I 2004 havde virksomheden en hjemmemarkedsandel på [...] %, som siden er faldet gradvis hvert år til [...] % i 2008 (8). Med hensyn til markedsandelen i andre lande i samme periode, steg den fra [...] % til [...] % i de nordiske lande (Norge, Sverige og Finland), holdt sig konstant på ca. [...] % i Tyskland og [...] i USA, mens den faldt fra [...] % til [...] % i Det Forenede Kongerige. Ifølge de oplysninger, de danske myndigheder har fremlagt, indstillede Aalborg Portland sin eksport til [...] fra [...], fordi priserne på dette marked er lavere end dens variable produktionsomkostninger. |
| --- | --- |

24.

I 2004 havde virksomheden en hjemmemarkedsandel på [...] %, som siden er faldet gradvis hvert år til [...] % i 2008 (8). Med hensyn til markedsandelen i andre lande i samme periode, steg den fra [...] % til [...] % i de nordiske lande (Norge, Sverige og Finland), holdt sig konstant på ca. [...] % i Tyskland og [...] i USA, mens den faldt fra [...] % til [...] % i Det Forenede Kongerige. Ifølge de oplysninger, de danske myndigheder har fremlagt, indstillede Aalborg Portland sin eksport til [...] fra [...], fordi priserne på dette marked er lavere end dens variable produktionsomkostninger.

| 25. | Hvad angår Aalborg Portlands gennemsnitlige salgspriser og markedsandele, har de danske myndigheder fremlagt oplysningerne i tabel 4 nedenfor, som viser, at de gennemsnitlige salgspriser ser ud til at være negativt korreleret til virksomhedens hjemmemarkedsandel. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omsætning (mio. DKK) | 1 486 | 1 605 | 1 466 | 1 453 | 1 391 | 1 375 | 1 453 | 1 807 | 1 960 | 1 793 |
| Salgsvolumen (1 000 ton) | 2 552 | 2 621 | 2 658 | 2 685 | 2 619 | 2 917 | 2 891 | 2 889 | 2 838 | 2 558 |
| Gennemsnitspris pr. ton (omsætning/salgsvolumen) | 582 | 612 | 551 | 541 | 531 | 471 | 502 | 625 | 690 | 700 |
| Hjemmemarkedsandel | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Tabel 4: Aalborg Portlands gennemsnitspriser og markedsandele i perioden 1999-2008 |

25.

Hvad angår Aalborg Portlands gennemsnitlige salgspriser og markedsandele, har de danske myndigheder fremlagt oplysningerne i tabel 4 nedenfor, som viser, at de gennemsnitlige salgspriser ser ud til at være negativt korreleret til virksomhedens hjemmemarkedsandel.

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Omsætning (mio. DKK)

1 486

1 605

1 466

1 453

1 391

1 375

1 453

1 807

1 960

1 793

Salgsvolumen (1 000 ton)

2 552

2 621

2 658

2 685

2 619

2 917

2 891

2 889

2 838

2 558

Gennemsnitspris pr. ton (omsætning/salgsvolumen)

582

612

551

541

531

471

502

625

690

700

Hjemmemarkedsandel

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Tabel 4: Aalborg Portlands gennemsnitspriser og markedsandele i perioden 1999-2008

| 26. | Aalborg Portlands faldende hjemmemarkedsandel har givet andre virksomheder, der sælger cement, mulighed for at ekspandere på det danske marked. Ifølge de danske myndigheders oplysninger findes der en række aktive sælgere på det danske cementmarked, bl.a. Heidelberg Zement (Randers Zement) og Dyckerhoff Zement (9). Disse opererer med prisstigninger på omkring 2-3 %, og Aalborg Portland kan forvente at miste kunder, hvis ikke den kan matche sine konkurrenters prisstigninger. I så fald mener de danske myndigheder, at Aalborg Portland kan forvente en salgsnedgang på omkring [...] %. |
| --- | --- |

26.

Aalborg Portlands faldende hjemmemarkedsandel har givet andre virksomheder, der sælger cement, mulighed for at ekspandere på det danske marked. Ifølge de danske myndigheders oplysninger findes der en række aktive sælgere på det danske cementmarked, bl.a. Heidelberg Zement (Randers Zement) og Dyckerhoff Zement (9). Disse opererer med prisstigninger på omkring 2-3 %, og Aalborg Portland kan forvente at miste kunder, hvis ikke den kan matche sine konkurrenters prisstigninger. I så fald mener de danske myndigheder, at Aalborg Portland kan forvente en salgsnedgang på omkring [...] %.

3.   DANMARKS HOLDNING

| 27. | De danske myndigheder mener, at ordningen opfylder betingelserne i EF-retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (10) (herefter kaldet »retningslinjerne«), kapitel 4, punkt 155-159 om miljøafgiftslempelsers eller -fritagelsers nødvendighed og proportionalitet. Hvad især angår nødvendighed og proportionalitet, fremfører de danske myndigheder, at fritagelsen for affaldsafgiften bør ses i sammenhæng med den nævnte lempelse af NOX-afgiften for cementindustrien, da begge foranstaltninger var afgørende for aftalen om indførelse af NOX-afgiften. |
| --- | --- |

27.

De danske myndigheder mener, at ordningen opfylder betingelserne i EF-retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (10) (herefter kaldet »retningslinjerne«), kapitel 4, punkt 155-159 om miljøafgiftslempelsers eller -fritagelsers nødvendighed og proportionalitet. Hvad især angår nødvendighed og proportionalitet, fremfører de danske myndigheder, at fritagelsen for affaldsafgiften bør ses i sammenhæng med den nævnte lempelse af NOX-afgiften for cementindustrien, da begge foranstaltninger var afgørende for aftalen om indførelse af NOX-afgiften.

4.   VURDERING

4.1.   Statsstøtte

| 28. | Efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.« |
| --- | --- |

28.

Efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«

| 29. | Den planlagte afgiftsfritagelse giver staten et provenutab, dvs. at den finansieres ved hjælp af statsmidler. |
| --- | --- |

29.

Den planlagte afgiftsfritagelse giver staten et provenutab, dvs. at den finansieres ved hjælp af statsmidler.

| 30. | Der foreligger nyere retspraksis (11) vedrørende fortolkningen af begreberne fordel og selektivitet. I Gibraltar-dommen blev der fastlagt en standardstatsstøtteanalyse i skattesager. Retten fastslog, at en sådan analyse skulle bestå i: (1) identifikation af referenceordningen, (2) fastlæggelse af undtagelsen fra referenceordningen og (3) muligheden for at erklære undtagelsen berettiget på grundlag af systemets karakter og almindelige opbygning (dvs. spørgsmålet om, hvorvidt fordel og selektivitet er afledt direkte af de grundlæggende eller ledende principper i den pågældende medlemsstats skattesystem). |
| --- | --- |

30.

Der foreligger nyere retspraksis (11) vedrørende fortolkningen af begreberne fordel og selektivitet. I Gibraltar-dommen blev der fastlagt en standardstatsstøtteanalyse i skattesager. Retten fastslog, at en sådan analyse skulle bestå i: (1) identifikation af referenceordningen, (2) fastlæggelse af undtagelsen fra referenceordningen og (3) muligheden for at erklære undtagelsen berettiget på grundlag af systemets karakter og almindelige opbygning (dvs. spørgsmålet om, hvorvidt fordel og selektivitet er afledt direkte af de grundlæggende eller ledende principper i den pågældende medlemsstats skattesystem).

| 31. | Hvad angår begrebet selektiv fordel, skal Kommissionen således først fastlægge referenceordningen. I den foreliggende sag mener Kommissionen i overensstemmelse med standardanalysen, at referenceordningen er affaldsafgiftsordningen, da den er det eneste afgiftssystem, der er relevant for afgiftsreduktionen og -håndteringen. |
| --- | --- |

31.

Hvad angår begrebet selektiv fordel, skal Kommissionen således først fastlægge referenceordningen. I den foreliggende sag mener Kommissionen i overensstemmelse med standardanalysen, at referenceordningen er affaldsafgiftsordningen, da den er det eneste afgiftssystem, der er relevant for afgiftsreduktionen og -håndteringen.

| 32. | Da fritagelsen reducerer de omkostninger, der normalt er indbefattet i den pågældende virksomheds driftsomkostninger, giver den cementproducenterne en økonomisk fordel frem for andre afgiftspligtige virksomheder. |
| --- | --- |

32.

Da fritagelsen reducerer de omkostninger, der normalt er indbefattet i den pågældende virksomheds driftsomkostninger, giver den cementproducenterne en økonomisk fordel frem for andre afgiftspligtige virksomheder.

| 33. | Referenceordningens formål er at afgiftsbelaste affald efter bestemte miljømæssige kriterier og ud fra et bestemt affaldshierarki. Den fuldstændige fritagelse for affaldsafgiften betyder, at støttemodtageren kommer til at stå uden for ordningen. Afgiftens incitament, nemlig at nedbringe affaldsmængderne og følge affaldshierarkiet, vil således forsvinde. Kommissionen mener derfor ikke, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften i forbindelse med affald fra cementproduktion kan anses for at være i overensstemmelse med det nationale afgiftssystems karakter og opbygning. |
| --- | --- |

33.

Referenceordningens formål er at afgiftsbelaste affald efter bestemte miljømæssige kriterier og ud fra et bestemt affaldshierarki. Den fuldstændige fritagelse for affaldsafgiften betyder, at støttemodtageren kommer til at stå uden for ordningen. Afgiftens incitament, nemlig at nedbringe affaldsmængderne og følge affaldshierarkiet, vil således forsvinde. Kommissionen mener derfor ikke, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften i forbindelse med affald fra cementproduktion kan anses for at være i overensstemmelse med det nationale afgiftssystems karakter og opbygning.

| 34. | Den planlagte afgiftslempelse for cementindustrien fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen på de relevante markeder, hvor cement konkurrerer med andre produkter. Foranstaltningen vil også kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, da cement indgår i samhandelen såvel i EU som på verdensplan. |
| --- | --- |

34.

Den planlagte afgiftslempelse for cementindustrien fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen på de relevante markeder, hvor cement konkurrerer med andre produkter. Foranstaltningen vil også kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, da cement indgår i samhandelen såvel i EU som på verdensplan.

| 35. | Af ovennævnte årsager mener Kommissionen, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften på cementproduktion skal betragtes som statsstøtte, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

35.

Af ovennævnte årsager mener Kommissionen, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften på cementproduktion skal betragtes som statsstøtte, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| 36. | De danske myndigheder har opfyldt deres forpligtelse efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3, ved at anmelde støtteforanstaltningen, inden den gennemføres. Det var på anmeldelsestidspunktet planlagt, at ordningen skulle begynde den 1. januar 2008. Den indeholder dog en »standstill«-klausul, som gør dens ikrafttræden betinget af Kommissionens godkendelse. |
| --- | --- |

36.

De danske myndigheder har opfyldt deres forpligtelse efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3, ved at anmelde støtteforanstaltningen, inden den gennemføres. Det var på anmeldelsestidspunktet planlagt, at ordningen skulle begynde den 1. januar 2008. Den indeholder dog en »standstill«-klausul, som gør dens ikrafttræden betinget af Kommissionens godkendelse.

4.2.   Støttens forenelighed

| 37. | Retningslinjerne, især kapitel 4 vedrørende »Støtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser«, omhandler den type miljøafgiftslempelse, som anmeldelsen i den foreliggende sag vedrører. Kommissionen vil derfor lægge retningslinjernes kapitel 4, og nærmere bestemt punkt 151-159, til grund for sin vurdering af, om foranstaltningen er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

37.

Retningslinjerne, især kapitel 4 vedrørende »Støtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser«, omhandler den type miljøafgiftslempelse, som anmeldelsen i den foreliggende sag vedrører. Kommissionen vil derfor lægge retningslinjernes kapitel 4, og nærmere bestemt punkt 151-159, til grund for sin vurdering af, om foranstaltningen er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.1.   Miljøfordele

| 38. | I henhold til retningslinjernes punkt 151 vil støtte i form af miljøafgiftslempelser eller -fritagelser blive betragtet som forenelig med fællesmarkedet, forudsat at den i det mindste indirekte bidrager til at forbedre miljøbeskyttelsesniveauet, og at afgiftslempelserne og -fritagelserne ikke underminerer det overordnede mål. |
| --- | --- |

38.

I henhold til retningslinjernes punkt 151 vil støtte i form af miljøafgiftslempelser eller -fritagelser blive betragtet som forenelig med fællesmarkedet, forudsat at den i det mindste indirekte bidrager til at forbedre miljøbeskyttelsesniveauet, og at afgiftslempelserne og -fritagelserne ikke underminerer det overordnede mål.

| 39. | De danske myndigheder fremfører, at fritagelsen for affaldsafgiften var en væsentlig del af aftalen om energipakken, idet cementindustrien så ville få et afgiftsniveau på især miljøområdet, som den generelt set kunne leve med. Herved ville Danmark få mulighed for at fastsætte høje nominelle afgiftssatser. Ifølge de danske myndigheder vil indførelsen af NOX-afgiften således indirekte forbedre miljøbeskyttelsen. Kommissionen betvivler, at fordelen ved en anden miljøafgift med et andet formål kan tages i betragtning i denne forbindelse. Uanset NOX-afgiften vil den planlagte fritagelse for affaldsafgiften sætte Danmark i stand til at opretholde de nuværende forholdsvis høje affaldsafgifter. Det indebærer derfor en indirekte miljøfordel, at det generelle affaldsafgiftsniveau kan opretholdes. |
| --- | --- |

39.

De danske myndigheder fremfører, at fritagelsen for affaldsafgiften var en væsentlig del af aftalen om energipakken, idet cementindustrien så ville få et afgiftsniveau på især miljøområdet, som den generelt set kunne leve med. Herved ville Danmark få mulighed for at fastsætte høje nominelle afgiftssatser. Ifølge de danske myndigheder vil indførelsen af NOX-afgiften således indirekte forbedre miljøbeskyttelsen. Kommissionen betvivler, at fordelen ved en anden miljøafgift med et andet formål kan tages i betragtning i denne forbindelse. Uanset NOX-afgiften vil den planlagte fritagelse for affaldsafgiften sætte Danmark i stand til at opretholde de nuværende forholdsvis høje affaldsafgifter. Det indebærer derfor en indirekte miljøfordel, at det generelle affaldsafgiftsniveau kan opretholdes.

4.2.2.   Afgiftslempelser, der overstiger Fællesskabets harmoniserede minimumsafgiftssatser, og andre afgiftslempelser

| 40. | Statsstøttereglerne for miljøafgiftslempelser og -fritagelser bygger på det princip, at man accepterer situationer, hvor Fællesskabets afgiftssatser overholdes, men at man indtager en strengere holdning i situationer, hvor støttemodtagerne ikke får de lige vilkår, som minimumsafgiftssatserne skal sikre, eller hvor den pågældende afgift ikke er blevet harmoniseret på fællesskabsplan. |
| --- | --- |

40.

Statsstøttereglerne for miljøafgiftslempelser og -fritagelser bygger på det princip, at man accepterer situationer, hvor Fællesskabets afgiftssatser overholdes, men at man indtager en strengere holdning i situationer, hvor støttemodtagerne ikke får de lige vilkår, som minimumsafgiftssatserne skal sikre, eller hvor den pågældende afgift ikke er blevet harmoniseret på fællesskabsplan.

| 41. | Efter retningslinjernes punkt 154 sammenholdt med punkt 153 og157 betragtes støtte i form af lempelse af eller fritagelse for miljøafgifter, der ikke er harmoniserede, som forenelige med fællesmarkedet som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i en tiårig periode, forudsat at de er nødvendige og proportionelle, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159. |
| --- | --- |

41.

Efter retningslinjernes punkt 154 sammenholdt med punkt 153 og157 betragtes støtte i form af lempelse af eller fritagelse for miljøafgifter, der ikke er harmoniserede, som forenelige med fællesmarkedet som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i en tiårig periode, forudsat at de er nødvendige og proportionelle, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159.

| 42. | I den foreliggende sag er der ikke tale om en affaldsafgift, som er harmoniseret på fællesskabsplan, og Kommissionen skal derfor foretage en indgående analyse af fritagelsens nødvendighed og proportionalitet, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159. |
| --- | --- |

42.

I den foreliggende sag er der ikke tale om en affaldsafgift, som er harmoniseret på fællesskabsplan, og Kommissionen skal derfor foretage en indgående analyse af fritagelsens nødvendighed og proportionalitet, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159.

4.2.3.   Støttens nødvendighed

| 43. | Efter retningslinjernes punkt 158 er støtten nødvendig, hvis følgende tre betingelser alle er opfyldt. |
| --- | --- |

43.

Efter retningslinjernes punkt 158 er støtten nødvendig, hvis følgende tre betingelser alle er opfyldt.

1)   Objektive og klare kriterier

| 44. | For det første skal valget af støttemodtagere baseres på objektive og klare kriterier, og støtten skal i princippet ydes på samme måde for alle konkurrenter i samme sektor, hvis de er i samme faktuelle situation, jf. retningslinjernes punkt 158(a). |
| --- | --- |

44.

For det første skal valget af støttemodtagere baseres på objektive og klare kriterier, og støtten skal i princippet ydes på samme måde for alle konkurrenter i samme sektor, hvis de er i samme faktuelle situation, jf. retningslinjernes punkt 158(a).

| 45. | Fritagelsen for affaldsafgiften gælder en bestemt type affald, og kriterierne er fastsat ved lov. Kommissionen finder, at fritagelsen i den foreliggende sag opfylder betingelsen vedrørende objektivitet og klarhed. |
| --- | --- |

45.

Fritagelsen for affaldsafgiften gælder en bestemt type affald, og kriterierne er fastsat ved lov. Kommissionen finder, at fritagelsen i den foreliggende sag opfylder betingelsen vedrørende objektivitet og klarhed.

2)   Betydelig stigning i produktionsomkostningerne

| 46. | For det andet skal miljøafgiften uden lempelser føre til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne, jf. retningslinjernes punkt 158(b). |
| --- | --- |

46.

For det andet skal miljøafgiften uden lempelser føre til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne, jf. retningslinjernes punkt 158(b).

| 47. | De danske myndigheder fremfører, at den stigning i produktionsomkostningerne, som indførelsen af NOX-afgiften medfører, bør tages i betragtning ved vurderingen af, om den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er nødvendig. Selv om NOX-afgiften af politiske årsager i Danmark kan være relevant for fritagelsen for affaldsafgiften, er der dog ingen logisk forbindelse mellem NOX-afgiften og affaldsafgiften. De to afgifter har ganske vist begge miljømæssige formål, men mens den ene tager sigte på nedbringelse af NOX-udledningen, tager den anden sigte på at opnå en bedre affaldshåndtering og en reduktion af affaldsmængderne. Kommissionen tvivler derfor på, at der ved vurderingen af den planlagte fritagelse for affaldsafgiften kan tages hensyn til de øgede produktionsomkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften medfører. Umiddelbart mener Kommissionen i stedet, at det i forbindelse med fritagelsen for affaldsafgiften er den finansielle byrde, som affaldsafgiften medfører, der skal tages i betragtning. At fritagelsen for affaldsafgiften og nedsættelsen af NOX-afgiften skal vurderes særskilt, støttes også af, at fritagelsen for affaldsafgiften efter planen skulle træde i kraft før indførelsen af NOX-afgiften, dvs. at omkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften måtte medføre, endnu ikke ville være opstået på det tidspunkt, hvor det var planen, at fritagelsen for affaldsafgiften skulle træde i kraft. Da affaldsafgiften ikke ændres, er der ingen »stigning« i produktionsomkostningerne. Ifølge de fremlagte oplysninger udgør affaldsafgiften 0,7-1 % af produktionsomkostningerne. Kommissionen betvivler, at en så lille andel kan anses for betydelig, og er derfor foreløbig af den opfattelse, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften ikke opfylder denne betingelse. |
| --- | --- |

47.

De danske myndigheder fremfører, at den stigning i produktionsomkostningerne, som indførelsen af NOX-afgiften medfører, bør tages i betragtning ved vurderingen af, om den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er nødvendig. Selv om NOX-afgiften af politiske årsager i Danmark kan være relevant for fritagelsen for affaldsafgiften, er der dog ingen logisk forbindelse mellem NOX-afgiften og affaldsafgiften. De to afgifter har ganske vist begge miljømæssige formål, men mens den ene tager sigte på nedbringelse af NOX-udledningen, tager den anden sigte på at opnå en bedre affaldshåndtering og en reduktion af affaldsmængderne. Kommissionen tvivler derfor på, at der ved vurderingen af den planlagte fritagelse for affaldsafgiften kan tages hensyn til de øgede produktionsomkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften medfører. Umiddelbart mener Kommissionen i stedet, at det i forbindelse med fritagelsen for affaldsafgiften er den finansielle byrde, som affaldsafgiften medfører, der skal tages i betragtning. At fritagelsen for affaldsafgiften og nedsættelsen af NOX-afgiften skal vurderes særskilt, støttes også af, at fritagelsen for affaldsafgiften efter planen skulle træde i kraft før indførelsen af NOX-afgiften, dvs. at omkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften måtte medføre, endnu ikke ville være opstået på det tidspunkt, hvor det var planen, at fritagelsen for affaldsafgiften skulle træde i kraft. Da affaldsafgiften ikke ændres, er der ingen »stigning« i produktionsomkostningerne. Ifølge de fremlagte oplysninger udgør affaldsafgiften 0,7-1 % af produktionsomkostningerne. Kommissionen betvivler, at en så lille andel kan anses for betydelig, og er derfor foreløbig af den opfattelse, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften ikke opfylder denne betingelse.

3)   Umuligt at vælte den betydelige stigning i produktionsomkostningerne over på forbrugerne

| 48. | For det tredje må ovennævnte betydelige stigning i produktionsomkostningerne ikke kunne væltes over på forbrugerne, uden at det fører til betydelig salgsnedgang, jf. retningslinjernes punkt 158(c). I denne forbindelse kan medlemsstaterne fremlægge skøn over bl.a. den berørte sektors priselasticitet på det relevante geografiske marked samt skøn over mistet salg og/eller lavere fortjenester for virksomhederne i den berørte sektor eller kategori. |
| --- | --- |

48.

For det tredje må ovennævnte betydelige stigning i produktionsomkostningerne ikke kunne væltes over på forbrugerne, uden at det fører til betydelig salgsnedgang, jf. retningslinjernes punkt 158(c). I denne forbindelse kan medlemsstaterne fremlægge skøn over bl.a. den berørte sektors priselasticitet på det relevante geografiske marked samt skøn over mistet salg og/eller lavere fortjenester for virksomhederne i den berørte sektor eller kategori.

| 49. | De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at støttemodtageren har en handelsintensitet på ca. 40 % (se tabel 2). Ifølge disse oplysninger vil handelsintensiteten for grå cement være på [...] %, mens den for hvid cement vil være på [...] %. Til sammenligning skal der som led i vurderingen af risikoen for kulstoflækage for visse energiintensive industrier efter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/29/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (12) foretages tilsvarende beregninger af omkostningsstigningen som følge af CO2-omkostningerne. Efter dette direktivs artikel 10a, stk. 15, udgør en stigning i produktionsomkostningerne på mindst 5 %, beregnet som en andel af bruttoværditilvæksten, sammen med en handelsintensitet på mindst 10 % en risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter, der er underlagt mindre CO2-restriktioner. Danmark har vist, at handelsintensiteten ligger langt over 10 % for cementproduktionen i gennemsnit, og for hvid og grå cement betragtet særskilt. Kommissionen mener derfor, at cementindustrien, hvis der skulle ske en betydelig omkostningsstigning, har en tilstrækkelig høj handelsintensitet til, at der er risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter i lande såvel i som uden for EU. |
| --- | --- |

49.

De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at støttemodtageren har en handelsintensitet på ca. 40 % (se tabel 2). Ifølge disse oplysninger vil handelsintensiteten for grå cement være på [...] %, mens den for hvid cement vil være på [...] %. Til sammenligning skal der som led i vurderingen af risikoen for kulstoflækage for visse energiintensive industrier efter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/29/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (12) foretages tilsvarende beregninger af omkostningsstigningen som følge af CO2-omkostningerne. Efter dette direktivs artikel 10a, stk. 15, udgør en stigning i produktionsomkostningerne på mindst 5 %, beregnet som en andel af bruttoværditilvæksten, sammen med en handelsintensitet på mindst 10 % en risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter, der er underlagt mindre CO2-restriktioner. Danmark har vist, at handelsintensiteten ligger langt over 10 % for cementproduktionen i gennemsnit, og for hvid og grå cement betragtet særskilt. Kommissionen mener derfor, at cementindustrien, hvis der skulle ske en betydelig omkostningsstigning, har en tilstrækkelig høj handelsintensitet til, at der er risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter i lande såvel i som uden for EU.

| 50. | Dette støttes af de danske myndigheders udtalelse om, at den høje handelsintensitet og det forhold, at markedsandelene på udenlandske markeder er lave ([...] %), gør det umuligt at vælte en så betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne. I denne forbindelse skønner de danske myndigheder, at Aalborg Portlands omsætning vil falde med [...] %, hvis virksomheden udsættes for en betydelig omkostningsstigning. |
| --- | --- |

50.

Dette støttes af de danske myndigheders udtalelse om, at den høje handelsintensitet og det forhold, at markedsandelene på udenlandske markeder er lave ([...] %), gør det umuligt at vælte en så betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne. I denne forbindelse skønner de danske myndigheder, at Aalborg Portlands omsætning vil falde med [...] %, hvis virksomheden udsættes for en betydelig omkostningsstigning.

| 51. | Endvidere bemærker Kommissionen, at oplysningerne i tabel 4 viser, at der er negativ korrelation mellem hjemmemarkedsandelen og gennemsnitsprisen som illustreret i nedenstående figur. En sådan korrelation kan være tegn på, at en prisstigning medfører, at virksomheden mister markedsandele. Andre faktorer end prisstigningen kan dog naturligvis også have forårsaget nedgangen i hjemmemarkedsandelene. Denne konklusion tager navnlig ikke højde for Aalborg Portlands konkurrenters prisadfærd. For så vidt som disse konkurrenter var udsat for de samme omkostningsudsving som Aalborg Portland og havde matchet Aalborg Portlands prisændringer, er følgerne af en ensidig prisændring fra Aalborg Portlands side undervurderet i denne figur. |
| --- | --- |

51.

Endvidere bemærker Kommissionen, at oplysningerne i tabel 4 viser, at der er negativ korrelation mellem hjemmemarkedsandelen og gennemsnitsprisen som illustreret i nedenstående figur. En sådan korrelation kan være tegn på, at en prisstigning medfører, at virksomheden mister markedsandele. Andre faktorer end prisstigningen kan dog naturligvis også have forårsaget nedgangen i hjemmemarkedsandelene. Denne konklusion tager navnlig ikke højde for Aalborg Portlands konkurrenters prisadfærd. For så vidt som disse konkurrenter var udsat for de samme omkostningsudsving som Aalborg Portland og havde matchet Aalborg Portlands prisændringer, er følgerne af en ensidig prisændring fra Aalborg Portlands side undervurderet i denne figur.

Image

| 52. | Som det fremgår af tabel 4, er det forhold, at hjemmemarkedsandelen svinger en del, også tegn på konkurrence på markedet, hvilket naturligvis begrænser muligheden for at vælte omkostningerne over på forbrugerne. |
| --- | --- |

52.

Som det fremgår af tabel 4, er det forhold, at hjemmemarkedsandelen svinger en del, også tegn på konkurrence på markedet, hvilket naturligvis begrænser muligheden for at vælte omkostningerne over på forbrugerne.

| 53. | Endelig ser det ikke ud til, at Aalborg Portland ville være i stand til at vælte betydelige omkostningsstigninger over på kunderne (13). For som påpeget ovenfor forventes stigningerne i omkostningerne ved råmaterialer og energi at udgøre [...] % af virksomhedens omsætning i 2009. Desuden menes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] % i 2009. NOX-afgiften vil tegne sig for ca. 1,78 % af omsætningen, selv med det planlagte fradrag. På trods af disse omkostningsstigninger, og som anført i punkt 35, har de danske myndigheder også forklaret, at Aalborg Portland ikke vil kunne forhøje sine hjemmemarkedspriser med mere end de 2-3 % om året, som konkurrenterne også vil forhøje priserne med, og de har derved ladet forstå, at virksomheden ikke vil kunne vælte samtlige omkostningsstigninger over på forbrugerne, selv uden NOX-afgiften. |
| --- | --- |

53.

Endelig ser det ikke ud til, at Aalborg Portland ville være i stand til at vælte betydelige omkostningsstigninger over på kunderne (13). For som påpeget ovenfor forventes stigningerne i omkostningerne ved råmaterialer og energi at udgøre [...] % af virksomhedens omsætning i 2009. Desuden menes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] % i 2009. NOX-afgiften vil tegne sig for ca. 1,78 % af omsætningen, selv med det planlagte fradrag. På trods af disse omkostningsstigninger, og som anført i punkt 35, har de danske myndigheder også forklaret, at Aalborg Portland ikke vil kunne forhøje sine hjemmemarkedspriser med mere end de 2-3 % om året, som konkurrenterne også vil forhøje priserne med, og de har derved ladet forstå, at virksomheden ikke vil kunne vælte samtlige omkostningsstigninger over på forbrugerne, selv uden NOX-afgiften.

| 54. | På denne baggrund er Kommissionen nået frem til den foreløbige konklusion, at det ganske vist kan være vanskeligt for støttemodtageren at vælte en betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne, men at det ikke er påvist, at affaldsafgiften medfører en betydelig stigning, jf. punkt 47. Kommissionen betvivler derfor, at den anmeldte fritagelse er nødvendig. |
| --- | --- |

54.

På denne baggrund er Kommissionen nået frem til den foreløbige konklusion, at det ganske vist kan være vanskeligt for støttemodtageren at vælte en betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne, men at det ikke er påvist, at affaldsafgiften medfører en betydelig stigning, jf. punkt 47. Kommissionen betvivler derfor, at den anmeldte fritagelse er nødvendig.

4.2.4.   Støttens proportionalitet

| 55. | Med hensyn til proportionalitet skal de enkelte støttemodtagere ifølge retningslinjernes punkt 159 opfylde en af følgende betingelser:






  a) | de skal betale en andel af den nationale afgift, der stort set svarer til hver enkelt støttemodtagers miljøresultater sammenlignet med resultaterne for den bedste teknik inden for EØS-området. Støttemodtagerne kan højst opnå en lempelse, der svarer til stigningen i produktionsomkostningerne som følge af afgiften, med anvendelse af den bedste teknik, og som ikke kan væltes over på forbrugerne |
| --- | --- | --- |

55.

Med hensyn til proportionalitet skal de enkelte støttemodtagere ifølge retningslinjernes punkt 159 opfylde en af følgende betingelser:

a)

de skal betale en andel af den nationale afgift, der stort set svarer til hver enkelt støttemodtagers miljøresultater sammenlignet med resultaterne for den bedste teknik inden for EØS-området. Støttemodtagerne kan højst opnå en lempelse, der svarer til stigningen i produktionsomkostningerne som følge af afgiften, med anvendelse af den bedste teknik, og som ikke kan væltes over på forbrugerne

| b) | de skal betale mindst 20 % af den nationale afgift, medmindre en lavere sats kan begrundes |
| --- | --- |

b)

de skal betale mindst 20 % af den nationale afgift, medmindre en lavere sats kan begrundes

| c) | de kan indgå aftale med medlemsstaterne, hvorved de forpligter sig til at nå miljøbeskyttelsesmål, der har samme virkning, som hvis punkt 1 eller 2 eller minimumsafgiften i Fællesskabet blev anvendt. |
| --- | --- |

c)

de kan indgå aftale med medlemsstaterne, hvorved de forpligter sig til at nå miljøbeskyttelsesmål, der har samme virkning, som hvis punkt 1 eller 2 eller minimumsafgiften i Fællesskabet blev anvendt.

| 56. | De danske myndigheder har ikke kunnet bevise, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften opfylder nogen af ovennævnte betingelser. Hvad den første betingelse angår, har de forklaret, at de ikke er i besiddelse af oplysninger om den bedste teknik, og at dette heller ikke er et krav i forbindelse med den planlagte foranstaltning. Da foranstaltningen indebærer fuldstændig afgiftsfritagelse for det pågældende affald, kan anden betingelse heller ikke anses for at være opfyldt. Den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er ikke afhængig af, at der indgås miljøaftaler, dvs. at den tredje betingelse heller ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

56.

De danske myndigheder har ikke kunnet bevise, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften opfylder nogen af ovennævnte betingelser. Hvad den første betingelse angår, har de forklaret, at de ikke er i besiddelse af oplysninger om den bedste teknik, og at dette heller ikke er et krav i forbindelse med den planlagte foranstaltning. Da foranstaltningen indebærer fuldstændig afgiftsfritagelse for det pågældende affald, kan anden betingelse heller ikke anses for at være opfyldt. Den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er ikke afhængig af, at der indgås miljøaftaler, dvs. at den tredje betingelse heller ikke er opfyldt.

| 57. | Med fritagelsen for affaldsafgiften ville støttemodtageren ikke længere have noget incitament til at opfylde afgiftens formål. Kommissionen er derfor nået frem til den foreløbige konklusion, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften ikke er proportionel. |
| --- | --- |

57.

Med fritagelsen for affaldsafgiften ville støttemodtageren ikke længere have noget incitament til at opfylde afgiftens formål. Kommissionen er derfor nået frem til den foreløbige konklusion, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften ikke er proportionel.

4.3.   Konklusion

| 58. | På grundlag af denne foreløbige undersøgelse betvivler Kommissionen både støtteforanstaltningens nødvendighed og proportionalitet. |
| --- | --- |

58.

På grundlag af denne foreløbige undersøgelse betvivler Kommissionen både støtteforanstaltningens nødvendighed og proportionalitet.

| 59. | Kommissionen finder henvisningen til indførelsen af NOX-afgiften irrelevant, idet den NOX-afgift, som støttemodtageren skal betale, på ingen måde vil bidrage til at opfylde affaldsafgiftens formål. At der ikke er nogen objektiv forbindelse mellem de to foranstaltninger, støttes desuden af, at deres planlagte varighed kun delvis falder sammen. |
| --- | --- |

59.

Kommissionen finder henvisningen til indførelsen af NOX-afgiften irrelevant, idet den NOX-afgift, som støttemodtageren skal betale, på ingen måde vil bidrage til at opfylde affaldsafgiftens formål. At der ikke er nogen objektiv forbindelse mellem de to foranstaltninger, støttes desuden af, at deres planlagte varighed kun delvis falder sammen.

| 60. | Med hensyn til vurderingen af, om støtteforanstaltningen er nødvendig, betvivler Kommissionen desuden, at affaldsafgiften kan anses for at føre til en »betydelig stigning i produktionsomkostningerne«. |
| --- | --- |

60.

Med hensyn til vurderingen af, om støtteforanstaltningen er nødvendig, betvivler Kommissionen desuden, at affaldsafgiften kan anses for at føre til en »betydelig stigning i produktionsomkostningerne«.

| 61. | På nuværende tidspunkt tvivler Kommissionen derfor på, at den planlagte foranstaltning er forenelig med fællesmarkedet, og den har i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999 besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure og opfordre Danmark til at fremsætte bemærkninger dertil. |
| --- | --- |

61.

På nuværende tidspunkt tvivler Kommissionen derfor på, at den planlagte foranstaltning er forenelig med fællesmarkedet, og den har i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999 besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure og opfordre Danmark til at fremsætte bemærkninger dertil.

5.   BESLUTNING

| 62. | På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte bemærkninger og fremlægge alle de oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningen. De danske myndigheder bedes omgående sende de potentielle støttemodtagere en kopi af dette brev. |
| --- | --- |

62.

På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte bemærkninger og fremlægge alle de oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningen. De danske myndigheder bedes omgående sende de potentielle støttemodtagere en kopi af dette brev.

| 63. | Kommissionen skal minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og henviser til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999, hvor det er fastsat, at ulovligt udbetalt støtte kan kræves tilbagebetalt af støttemodtageren. |
| --- | --- |

63.

Kommissionen skal minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og henviser til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999, hvor det er fastsat, at ulovligt udbetalt støtte kan kræves tilbagebetalt af støttemodtageren.

| 64. | Kommissionen advarer Danmark om, at andre interesserede parter vil blive underrettet ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.« |
| --- | --- |

64.

Kommissionen advarer Danmark om, at andre interesserede parter vil blive underrettet ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.«

---

(1)  EUT C 82 af 1.4.2008, s. 1.

1

(2)  Lempelsen af NOX-afgiften behandles i statsstøttesag N 327/08 og vil blive genstand for en særskilt kommissionsbeslutning.

2

X

(3)  I 2004 havde Aalborg Portland et brændselsforbrug på ca. 14 mio. GJ og udledte 8,1 mio. kg NOX (ca. 575 g NOX pr. GJ). I 2006 var virksomhedens brændselsforbrug på ca. 15 PJ, hvilket medførte en udledning på ca. 8,2 mio. kg NOX.

3

X

X

X

(4)  Efter det planlagte bundfradrag, vil støttemodtageren stadig have NOX-udledninger på ca. 260 g/GJ. Den tilsvarende mængde for andre virksomheder med særlig store NOX-udledninger vil være 185 g/GJ for off-shore i Nordsøen, 85 g/GJ for raffinaderier og 63-135 g/GJ for centrale kraftværker.

4

X

X

(5)  Virksomheden har således etableret et processtyringssystem, der opfylder følgende miljøstandarder: ISO 14001 og EMAS.

5

(6)  Uden fradrag skulle cementvirksomheden have betalt en NOX-afgift på 32 mio. DKK. Efter fradraget, der anslås til ca.15 mio. DKK, skal virksomheden betale en afgift på 17 mio. DKK, dvs. ca. 53 % (17 mio. DKK/32 mio. DKK) af den fulde afgift.

6

X

(7)  Omfattet af tavshedspligten.

7

Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

Tabel 1:

(8)  Oplysningerne vedrører kun fem år, da der i Danmark er en forpligtelse til at opbevare regnskabsmateriale i fem år, og det derfor er vanskeligt at få pålidelige oplysninger for en længere periode.

8

(9)  De to virksomheder er tyske.

9

(10)  EUT C 82 af 1.4.2008, s. 1.

10

(11)  Dom afsagt af Retten i Første Instans den 10. april 2008 i sag T-233/2004 (NOX-dommen), Sml. 2008 II, s. 591, Domstolens dom af 22. december 2008 i sag C-487/2006 P (British Aggregates Association mod Kommissionen), Sml. 2008 (nummer foreligger ikke), og Rettens dom af 18. december 2008 i de forenede sager T-211/2004 og T-215/2004 (Gibraltar-dommen), Sml. 2008 (nummer foreligger ikke). Både NOX-dommen og Gibraltar-dommen er appelleret. Appellen vedrører dog ikke den nævnte tretrinsanalyse som sådan.

11

X

X

(12)  EUT L 140 af 5.6.2009, s. 63.

12

(13)  Med hensyn til situationen uden for Danmark ville den omstændighed, at virksomheden altid har små markedsandele på sine eksportmarkeder, gøre det vanskeligt for den at vælte sine omkostningsstigninger over på kunderne på disse markeder.

13

---

| 24.4.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 105/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 105/11

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.5803 — Eurovia/Tarmac)

(EØS-relevant tekst)

2010/C 105/04

| 1. | Den 19. april 2010 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Eurovia SA (»Eurovia«, Frankrig), der kontrolleres af koncernen Vinci (»Vinci«, Frankrig) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol over dele af Tarmac International Holding BV og Tarmac Deutschland International GMBH (tilsammen »Tarmac«, Det Forenede Kongerige), jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 19. april 2010 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Eurovia SA (»Eurovia«, Frankrig), der kontrolleres af koncernen Vinci (»Vinci«, Frankrig) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol over dele af Tarmac International Holding BV og Tarmac Deutschland International GMBH (tilsammen »Tarmac«, Det Forenede Kongerige), jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Eurovia: anlæg og vedligeholdelse af veje, skinner og lufthavnsinfrastruktur, produktion og salg af asfalt og granulater |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Eurovia: anlæg og vedligeholdelse af veje, skinner og lufthavnsinfrastruktur, produktion og salg af asfalt og granulater

| — | Tarmac: produktion og salg af granulater. |
| --- | --- |

—

Tarmac: produktion og salg af granulater.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.5803 — Eurovia/Tarmac sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til adressen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.5803 — Eurovia/Tarmac sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til adressen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»EF-Fusionsforordningen«).

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 24.4.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 105/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 105/12

---

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2010/C 105/05

Denne offentliggørelse giver ret til indsigelse mod ændringsansøgningen i henhold til artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde inden seks måneder efter datoen for denne offentliggørelse.

ANSØGNING OM ÆNDRING

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

Ansøgning om ændring i henhold til artikel 9

»LIMONE DI SORRENTO«

EF-Nr.: IT-PGI-0105-0098-06.11.2007

BGB ( X ) BOB ( )

1.   Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen:

| — |  | Produktets betegnelse |
| --- | --- | --- |
| — |  | Varebeskrivelse |
| — |  | Geografisk område |
| — |  | Bevis for oprindelse |
| — | | Produktionsmetode |
| — | | Tilknytning |
| — | | Mærkning |
| — | | Krav i nationale bestemmelser |
| — | | Andet |

—



Produktets betegnelse

—



Varebeskrivelse

—



Geografisk område

—



Bevis for oprindelse

—

Image

Produktionsmetode

—

Image

Tilknytning

—

Image

Mærkning

—

Image

Krav i nationale bestemmelser

—

Image

Andet

2.   Type ændring:

| — | | Ændring af enhedsdokument eller resuméark |
| --- | --- | --- |
| — |  | Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort |
| — |  | Ændring af en varespecifikation, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006) |
| — |  | Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006) |

—

Image

Ændring af enhedsdokument eller resuméark

—



Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort

—



Ændring af en varespecifikation, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006)

—



Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006)

3.   Ændringer:

3.1.   Produktionsmetode:

| — | I artikel 4, tredje stykke, i varespecifikationen er beskrivelsen af de stolpekonstruktioner, som citrontræerne med den beskyttede geografiske betegnelse »Limone di Sorrento« dyrkes under, ændret. Stolper af kastanjetræ foretrækkes stadig, men det er også tilladt at anvende stolper af trætyper og/eller metallegeringer (eftersom træmaterialet i stolpekonstruktionen ikke har indvirkning på produktets kvalitet). |
| --- | --- |

—

I artikel 4, tredje stykke, i varespecifikationen er beskrivelsen af de stolpekonstruktioner, som citrontræerne med den beskyttede geografiske betegnelse »Limone di Sorrento« dyrkes under, ændret. Stolper af kastanjetræ foretrækkes stadig, men det er også tilladt at anvende stolper af trætyper og/eller metallegeringer (eftersom træmaterialet i stolpekonstruktionen ikke har indvirkning på produktets kvalitet).

Eftersom det af ordlyden i den gældende varespecifikation ikke fremgår, at den traditionelle dyrkningsmetode for »Limone di Sorrento« består i, at træerne skal dyrkes under overdækkede stolpekonstruktioner eller i skyggen af andre trætyper, er rækkefølgen af elementerne i teksten blevet ændret for at tydeliggøre metoden.

| — | I artikel 4, stk. 5, og i artikel 5, stk. 4, er datoen for, hvornår frugtplukningen påbegyndes, ændret. På grund af de seneste års forandringer i klimaet på verdensplan har længden af frugtens reelle modningsperiode ændret sig. For at tilpasse varespecifikationen til disse forandringer er datoen for påbegyndelsen af frugtplukningen blevet fremskyndet med en måned til 1. januar i stedet for 1. februar. |
| --- | --- |

—

I artikel 4, stk. 5, og i artikel 5, stk. 4, er datoen for, hvornår frugtplukningen påbegyndes, ændret. På grund af de seneste års forandringer i klimaet på verdensplan har længden af frugtens reelle modningsperiode ændret sig. For at tilpasse varespecifikationen til disse forandringer er datoen for påbegyndelsen af frugtplukningen blevet fremskyndet med en måned til 1. januar i stedet for 1. februar.

| — | I artikel 4, næstsidste stykke, er højst tilladte produktion af frugter pr. ha ændret. Siden den beskyttede geografiske betegnelse blev godkendt er produktionspotentialet for »Limone di Sorrento« forbedret takket være forbedring af traditionelle dyrkningsteknikker, bistand fra de af konsortiet udpegede agronomer og ændrede klimaforhold. Derudover har udskiftningen af aldrende eller sygdomsangrebne citrontræer med nye, der allerede er fuldt produktive, og tilbagevenden til organisk gødning gjort, at man nu opnår et meget højere gennemsnitligt udbytte pr. træ samtidig med at produktets kvalitet er uændret. |
| --- | --- |

—

I artikel 4, næstsidste stykke, er højst tilladte produktion af frugter pr. ha ændret. Siden den beskyttede geografiske betegnelse blev godkendt er produktionspotentialet for »Limone di Sorrento« forbedret takket være forbedring af traditionelle dyrkningsteknikker, bistand fra de af konsortiet udpegede agronomer og ændrede klimaforhold. Derudover har udskiftningen af aldrende eller sygdomsangrebne citrontræer med nye, der allerede er fuldt produktive, og tilbagevenden til organisk gødning gjort, at man nu opnår et meget højere gennemsnitligt udbytte pr. træ samtidig med at produktets kvalitet er uændret.

Den højst tilladte citronproduktion pr. hektar ifølge varespecifikationen er nu ajourført til de nuværende muligheder og er derfor forhøjet fra 35 til 45 tons.

| — | I artikel 6, sidste punkt, er saftens sukkerindhold ændret fra 30 % til 25 %. Ved kontrol af produktionsarealernes udbytte i forbindelse med maskinel presning og regulering af presningstrykket for at begrænse indholdet af fast materiale og dermed hårdannelser er der lejlighedsvis registreret udbytter på mindre end 30 %, men ikke under 25 %. Det har derfor været nødvendigt at opdatere oplysningen på den gældende varespecifikation. |
| --- | --- |

—

I artikel 6, sidste punkt, er saftens sukkerindhold ændret fra 30 % til 25 %. Ved kontrol af produktionsarealernes udbytte i forbindelse med maskinel presning og regulering af presningstrykket for at begrænse indholdet af fast materiale og dermed hårdannelser er der lejlighedsvis registreret udbytter på mindre end 30 %, men ikke under 25 %. Det har derfor været nødvendigt at opdatere oplysningen på den gældende varespecifikation.

3.2.   Tilknytning:

| — | Ændringen indebærer omformulering af punkt 4.6 i den offentliggjorte ansøgning i De Europæiske Fællesskabers Tidende (EFT C 77 af 17.3.2000, s. 5). |
| --- | --- |

—

Ændringen indebærer omformulering af punkt 4.6 i den offentliggjorte ansøgning i De Europæiske Fællesskabers Tidende (EFT C 77 af 17.3.2000, s. 5).

Der indføjes elementer, som dokumenterer »Limone di Sorrentos« tilstedeværelse på Sorrento-halvøen siden antikken og den betydning, som dyrkningen har haft for den stedlige befolkning, og endelig udgår henvisninger til, hvilken trætype der skal anvendes til opførelsen af stolpekonstruktionen.

Fjernelsen af kravet om, at stolpekonstruktionen skal opføres af kastanjetræ, er en logisk følge af, at det ifølge de foreslåede ændringer af produktionsmetoden også er tilladt at anvende stolpekonstruktioner og stolper af andet materiale end kastanjetræ til opførelsen af stolpekontruktionen, også kaldet pergolaen. Ændringen begrundes med, at landskabet siden 1800-tallet har været kendetegnet ved dyrkning af citronlunde under stolpekonstruktioner eller i skyggen af højstammede træer, der beskytter hvert enkelt citrontræ mod vinterstorme.

Henvisningen til kastanjestolper er alene at opfatte som en teknisk og historisk detalje i forbindelse med dyrkningsmetoden for »Limone di Sorrento« og har ikke vist sig at have nogen betydning for sammenhængen mellem det geografiske område og produktet. Det bør i den forbindelse understreges, at landskabet og det geografiske område er formet intuitivt af de lokale jordbrugere, som gennem deres kunnen har formået at udtænke og bygge træstolpestrukturer med de bedste materialer, som fandtes, og som beskyttede citronlundene og sikrede, at frugterne modnede korrekt. Jordbrugerne valgte kastanjetræ på grund af træets tekniske egenskaber: det var hårdere, lettere at forarbejde og mere holdbart end el og var derfor bedre egnet til fremstilling af de stolper, der skulle anvendes til opførelsen af stolpekonstruktionen. Sammenhængen mellem naturmiljøet og »Limone di Sorrento« er derfor hovedsagelig anvendelsen af disse stolpekonstruktioner. De har altid været en integreret del af dyrkningsmetoden, eftersom de har til formål at beskytte frugterne og garantere en gradvis modning. Det virker derfor velbegrundet at betragte henvisningerne til den trætype, der anvendtes til at fremstille stolperne, som historiske referencer, der er adskilt fra den årsagsmæssige forbindelse mellem geografisk område og kvaliteten af »Limone di Sorrento«.

På baggrund af disse betragtninger må det derfor konkluderes, at den foreslåede omformulering af punkt 5.3 i enhedsdokumentet er i tråd med betingelserne for registrering af den geografiske betegnelse.

3.3.   Mærkning:

| — | I artikel 7, stk. 1, er der foretaget en præcisering angående produktets overgang til forbrug. I den gældende varespecifikation angives det, at produktet skal markedsføres i »beholdere af stift materiale«, mens det i dag især hvad angår frugt og grøntsager er udbredt praksis at markedsføre produktet i løs vægt. |
| --- | --- |

—

I artikel 7, stk. 1, er der foretaget en præcisering angående produktets overgang til forbrug. I den gældende varespecifikation angives det, at produktet skal markedsføres i »beholdere af stift materiale«, mens det i dag især hvad angår frugt og grøntsager er udbredt praksis at markedsføre produktet i løs vægt.

Bestemmelsen om, at »Limone di Sorrento« må markedsføres i løs vægt, indebærer, at der må fastlægges mærkningsregler for produktet, for at forbrugerne nemmere kan identificere produktet og for at fremme sporbarheden. I den ændrede version af varespecifikationen fastsættes det derfor, at såfremt produktet med den beskyttede geografiske betegnelse »Limone di Sorrento« bringes på markedet i løs vægt, skal 80 % af frugterne være mærket enkeltvis.

| — | I artikel 7 har det i sammenhæng med »forarbejdede produkter« også været nødvendigt at slette »bestanddele« for at give afsnittet den rette betydning og undgå fejlfortolkninger. I den gældende varespecifikation henvises der til anvendelsen af den beskyttede betegnelse på de forarbejdede produkters etiketter og ikke, som den aktuelle varespecifikation fejlagtigt kunne give anledning til, at »Limone di Sorrento« nævnes som et af det forarbejdede produkts ingredienser. |
| --- | --- |

—

I artikel 7 har det i sammenhæng med »forarbejdede produkter« også været nødvendigt at slette »bestanddele« for at give afsnittet den rette betydning og undgå fejlfortolkninger. I den gældende varespecifikation henvises der til anvendelsen af den beskyttede betegnelse på de forarbejdede produkters etiketter og ikke, som den aktuelle varespecifikation fejlagtigt kunne give anledning til, at »Limone di Sorrento« nævnes som et af det forarbejdede produkts ingredienser.

Tilstedeværelsen af »bestanddele« i den gældende varespecifikation beror på en skrivefejl ved udfærdigelsen af specifikationen. Det ses tydeligt ved, at det efterfølgende afsnit korrekt lyder »kontrol af den korrekte anvendelse af den beskyttede geografiske betegnelse »Limone di Sorrento« for bearbejdede og/eller forarbejdede produkter«.

| — | I næstsidste stykke i punkt 7 fjernes ordet »consorzi« fra listen over mulige oplysninger på etiketten for den beskyttede geografiske betegnelse »Limone di Sorrento«. I den italienske lovgivning vedrørende konsortier til beskyttelse af geografiske betegnelser og nærmere betegnet lov nr. 526/1999 af 21. december 1999 er det fastlagt, at der kun udpeges ét beskyttelsesorgan for hver betegnelse. Da der for betegnelsen »Limone di Sorrento« allerede findes et sådant anerkendt beskyttelsesorgan i henhold til nævnte lov, vil angivelse af andre organer på etiketten derfor stride mod den italienske lovgivning. |
| --- | --- |

—

I næstsidste stykke i punkt 7 fjernes ordet »consorzi« fra listen over mulige oplysninger på etiketten for den beskyttede geografiske betegnelse »Limone di Sorrento«. I den italienske lovgivning vedrørende konsortier til beskyttelse af geografiske betegnelser og nærmere betegnet lov nr. 526/1999 af 21. december 1999 er det fastlagt, at der kun udpeges ét beskyttelsesorgan for hver betegnelse. Da der for betegnelsen »Limone di Sorrento« allerede findes et sådant anerkendt beskyttelsesorgan i henhold til nævnte lov, vil angivelse af andre organer på etiketten derfor stride mod den italienske lovgivning.

| — | Endelig rettes i artikel 7 begrebet »Limoni« (citroner), som forekommer i logoet for den geografiske betegnelse og i den tilhørende beskrivelse, til entalsformen »Limone«, som er den korrekte betegnelse, der er registreret ved forordning (EF) nr. 2446/2000 af 6. november 2000. Ved anvendelsen af flertalsformen er der tale om en skrivefejl, eftersom der i den gældende varespecifikation kun tales om »Limoni di Sorrento« i beskrivelsen af logoet, mens der i resten af teksten korrekt står »Limone di Sorrento«. |
| --- | --- |

—

Endelig rettes i artikel 7 begrebet »Limoni« (citroner), som forekommer i logoet for den geografiske betegnelse og i den tilhørende beskrivelse, til entalsformen »Limone«, som er den korrekte betegnelse, der er registreret ved forordning (EF) nr. 2446/2000 af 6. november 2000. Ved anvendelsen af flertalsformen er der tale om en skrivefejl, eftersom der i den gældende varespecifikation kun tales om »Limoni di Sorrento« i beskrivelsen af logoet, mens der i resten af teksten korrekt står »Limone di Sorrento«.

3.4.   Krav i nationale bestemmelser:

| — | I andet og i femte stykke i artikel 4 i den gældende varespecifikation er to formuleringer om, at regionen automatisk havde beføjelser til at ændre varespecifikationen, slettet. |
| --- | --- |

—

I andet og i femte stykke i artikel 4 i den gældende varespecifikation er to formuleringer om, at regionen automatisk havde beføjelser til at ændre varespecifikationen, slettet.

I andet stykke i artikel 4 slettes den sætning, som giver de regionale tekniske organer bemyndigelse til at give tilladelse til andre dyrkningsmetoder for »Limone di Sorrento« end de tilladte i henhold til varespecifikationen.

I femte stykke i artiklen slettes den sætning, som tillagde regionen Campanien bemyndigelse til ved dekret og under hensyntagen til klimaets forandring at ændre tidsrummet for, hvornår frugtplukningen må finde sted.

Sletningen af de to nævnte sætninger i den gældende varespecifikation var påkrævet, fordi de uretmæssigt tillagde regionen og ikke Europa-Kommissionen bemyndigelse til at ændre varespecifikationen.

| — | I artikel 5 er første stykke ændret og andet stykke slettet. I begge sætninger blev regionen Campanien tillagt beføjelser, der ligger hos kontrolorganet. I første stykke i artikel 5 blev den oprindelige ordlyd »register, som føres og opdateres af regionen Campanien, direkte (...) denne artikel« erstattet med teksten: »fortegnelse, som føres af kontrolorganet«, som i det foreliggende tilfælde er IS.ME.CERT. |
| --- | --- |

—

I artikel 5 er første stykke ændret og andet stykke slettet. I begge sætninger blev regionen Campanien tillagt beføjelser, der ligger hos kontrolorganet. I første stykke i artikel 5 blev den oprindelige ordlyd »register, som føres og opdateres af regionen Campanien, direkte (...) denne artikel« erstattet med teksten: »fortegnelse, som føres af kontrolorganet«, som i det foreliggende tilfælde er IS.ME.CERT.

At ordet »register« (albo) er blevet erstattet med »fortegnelse« (elenco) i samme artikel, stk. 3, og i artikel 7.4, følger logisk af ovennævnte.

3.5.   Andet:

| — | Endelig fjernes artikel 8 fra den gældende varespecifikation, eftersom den angiver, at sanktioner pålægges »i henhold til loven« i tilfælde af uretmæssig anvendelse af produktet. Artiklen er taget ud, fordi den er overflødig. Det er indlysende, at personer, der gør sig skyldig i svindel, straffes i henhold til lovgivningen. I lovdekret nr. 297/2004 er fastlagt »Sanktionsbestemmelser i forbindelse med anvendelse af forordning (EØF) nr. 2081/92«, som nu er forordning (EF) nr. 510/2006. |
| --- | --- |

—

Endelig fjernes artikel 8 fra den gældende varespecifikation, eftersom den angiver, at sanktioner pålægges »i henhold til loven« i tilfælde af uretmæssig anvendelse af produktet. Artiklen er taget ud, fordi den er overflødig. Det er indlysende, at personer, der gør sig skyldig i svindel, straffes i henhold til lovgivningen. I lovdekret nr. 297/2004 er fastlagt »Sanktionsbestemmelser i forbindelse med anvendelse af forordning (EØF) nr. 2081/92«, som nu er forordning (EF) nr. 510/2006.

Ændringen af varespecifikationen foreslås af beskyttelseskonsortiet Consorzio di Tutela Limone di Sorrento I.G.P., Vico Equense 80069 (NA), Via Domenico Caccioppoli 25. Konsortiet er anerkendt i henhold til lov nr. 525/1999 og har som sammenslutning af producenter af citroner med den beskyttede geografiske betegnelse »Limone di Sorrento« en berettiget interesse i ændringen af varespecifikationen.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»LIMONE DI SORRENTO«

EF-Nr.: IT-PGI-0105-0098-06.11.2007

BGB ( X ) BOB ( )

1.   Betegnelse:

»Limone di Sorrento«

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Italien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1.   Produkttype:

| Kategori 1.6 — | Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet |
| --- | --- |

Kategori 1.6 —

Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

Ved markedsføringen har produktet med den beskyttede geografiske betegnelse »Limone di Sorrento« følgende egenskaber: elliptisk form, symmetrisk, lap ved bladstilk lettere fremstående og af middelstørrelse ved basen.

Frugtens dimensioner: middel til stor, vægt mindst 85 gram. Citroner på under 85 gram, men som har alle de øvrige karakteristika, må anvendes til forarbejdning.

Blomsterstilken er hvad angår tykkelse og længde af middelstørrelse, fæstningen på stilken er fast. Frugtens spids er tilspidset, ingen hulning i spidsen og ingen rest af bladstilk. Frugtbladsaksen er rund, middelstor og delvis hul.

Skallen på citronen med den beskyttede geografiske betegnelse er citrongul på mindst 50 % af overfladen, af middel tykkelse (den gule og hvide). Den gule skal, som er meget olieholdig, har en kraftig aroma og duft. Frugtkødet er bleggult og af middel tekstur. Saften er bleggul og rigelig (udbytte ikke under 25 %) og med et højt syreindhold (ikke under 3,5 g/100 ml).

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter):

—

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

—

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

—

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.:

—

3.7.   Specifikke mærkningsregler:

Produktet med den beskyttede geografiske betegnelse »Limone di Sorrento« bringes på markedet i enten løs vægt, hvor mindst 80 % af frugterne er mærket enkeltvis, eller det markedsføres i beholdere af stift materiale på mindst 0,5 kg og højst 15 kg udført i materialer af vegetabilsk oprindelse, pap eller andet genbrugeligt materiale, der i alle tilfælde er godkendt i henhold til fællesskabslovgivningen.

På pakninger, der er mærket med BGB (beskyttet geografisk betegnelse) eller på etiketterne hertil, skal der med tydelige og letlæselige bogstaver af samme størrelse stå følgende: »Limone di Sorrento« og »Indicazione Geografica Protetta« (eller forkortelsen I.G.P. (beskyttet geografisk betegnelse)) såvel som navn, firmabetegnelse og adresse på produktionsvirksomheden og pakkevirksomheden. Den faktiske mængde af produktet i pakningen skal være udtrykt i overensstemmelse med gældende regler.

Desuden anføres det grafiske symbol for det kunstnerisk udførte, specifikke og entydige logo, der uadskilleligt anvendes sammen med den beskyttede geografiske betegnelse. Det grafiske symbol består af tre citroner med blade, hvoraf de to er små og nærmest ligger på siden, og den tredje er stor. Sidstnævnte har indeni et panorama af den sorrentinske kyst til Punta Scutolo. Landskabet er grønt (360 CV efter Pantone-systemet), bladene er grønne (362 CV); de to små citroner og rammen omkring med indskriften »Limone di Sorrento« er gule (Pantone Process Yellow), havet er blåt (Pantone 284 CV), indskriften »Limone di Sorrento« er stort.

Image

Afledte produkter, der er frembragt ved forarbejdning af frugten, kan i forbindelse med angivelsen henvise til det geografiske navn »Sorrento« på følgende betingelser:

| — | kun citroner med den beskyttede geografiske betegnelse »Limone di Sorrento« må anvendes til fremstilling af produktet |
| --- | --- |

—

kun citroner med den beskyttede geografiske betegnelse »Limone di Sorrento« må anvendes til fremstilling af produktet

| — | vægtforholdet mellem den anvendte mængde af frugter med den beskyttede geografiske betegnelse og den opnåede mængde af det forarbejdede produkt skal nøje anføres |
| --- | --- |

—

vægtforholdet mellem den anvendte mængde af frugter med den beskyttede geografiske betegnelse og den opnåede mængde af det forarbejdede produkt skal nøje anføres

| — | tilberedning og/eller forarbejdning af frugterne må kun foregå på de kommuners område, der er anført i punkt 4 |
| --- | --- |

—

tilberedning og/eller forarbejdning af frugterne må kun foregå på de kommuners område, der er anført i punkt 4

| — | anvendelsen af frugter med den beskyttede geografiske betegnelse »Limone di Sorrento« skal påvises ved erhvervelse og opbevaring af kvitteringer for køb foretaget af producenter, der er opført i registret, og efterfølgende påtegning på officielle dokumenter. |
| --- | --- |

—

anvendelsen af frugter med den beskyttede geografiske betegnelse »Limone di Sorrento« skal påvises ved erhvervelse og opbevaring af kvitteringer for køb foretaget af producenter, der er opført i registret, og efterfølgende påtegning på officielle dokumenter.

Til den beskyttede geografiske betegnelse »Limone di Sorrento« må der ikke tilføjes andre beskrivende udtryk ud over »tipo«, »gusto«, »selezionato«, »scelto« og lignende (type, smag, brug, udvalgt).

Dog er det tilladt at anføre henvisninger til virksomheder, personnavne, firmanavne eller private mærker, blot de ikke er anprisende eller vildledende.

Angivelserne må anbringes på etiketten med bogstaver, der er højst halvt så høje og brede som dem, der benyttes til angivelse af den beskyttede geografiske betegnelse.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område:

Produktionsområdet for citroner med den beskyttede geografiske betegnelse »Limone di Sorrento« omfatter kommunerne Vico Equense, Meta, Piano di Sorrento, Sant’Agnello, Sorrento, Massa Lubrense, Capri og Anacapri.

5.   Tilknytning til det geografiske område:

5.1.   Det geografiske områdes egenart:

Sorrento-halvøen består af en smal landtunge, som mellem Napoli-bugten og Salerno-bugten strækker sig ud mod Det Tyrrenske Hav. Dens centrale akse er en bjergryg med nogle højere bjerge som Monte Comune og Monge Vico Alvano og mod øst lukkes den af bjergmassivet Monte Faito og Sant’Angelo.

Geologisk set veksler området mellem kalkmatrix og banker af gråt sorrentinsk tuf på Piano di Sorrento, et sletteområde, der strækker sig fra Meta til Sorrento; i visse områder (som Massa Lubrense og Sorrento) forekommer også sandsten. Overfladen består hovedsagelig af forskellige nedbrydningslag af pyroklastisk materiale (andosol). Forekomsten af banker af lavagrus gør, at markerne er veldrænede.

Dyrkningsarealernes vulkaniske oprindelse betyder, at der er en god kationbytningskapacitet. Det sikrer tilførsel af mineraler som kalium, kalcium og silicium, som giver landbrugsprodukter af høj kvalitet, især fordi det muliggør dannelsen af høje sukkerindhold.

Hvad angår de klimatiske forhold, er området kendetegnet ved rigelig nedbør (ca. 800 mm/år), der overvejende falder om efteråret og foråret. Området er derfor ikke tørt, hvilket betyder, at det egner sig til dyrkning af citrusfrugter uden omfattende kunstvanding.

Temperaturen kommer sjældent under frysepunktet om vinteren, og om sommeren bevirker en mild havbrise, at temperaturen normalt holder sig under 30 °C.

5.2.   Produktets egenart:

»Limone di Sorrento« er rigtblomstrende. Den har fem hovedblomstringer og er i biologisk henseende speciel ved, at den er udpræget polymorf (flerformet).

Frugten varierer meget med hensyn til form, størrelse, skallens tykkelse, epicarpens (hudens) finhed og antallet af frø. Uensartetheden skyldes ud over forskellige blomstringsperioder forskellige kloner og dyrkningsområdets særlige jordbundforhold og klima.

Nævnte elementer ændrer imidlertid ikke »Limone di Sorrentos« typiske organoleptiske (sensoriske) og reologiske egenskaber. De er kendetegnet ved et fint afbalanceret forhold mellem opløselige sukkerstoffer og organiske syrer (citronsyre og æblesyre). Den høje optagelse af kalium, som dyrkningsarealerne er rige på, gør, at der er et højt indhold af værdifulde æteriske olier i skallens oliekirtler.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):

»Limone di Sorrento« har igennem århundreder haft et fint omdømme, ikke bare i produktionsområdet, men også i det øvrige Italien og uden for landets grænser. Produktet er en integreret del af Italiens kultur og historie og gennem de typiske beskyttende stolpekonstruktioner, pergolaer, som anvendes ved dyrkningen, også et karakteristisk element i Sorrento-halvøens landskab.

Der har været dyrket citrusfrugter på Sorrento-halvøen siden antikken. To smukke citrontræer, som er tydeligt afbildet på antikke romerske mosaikker, som er fundet i »Casa del frutteto« i det arkæologiske område ved Pompei og dateres tilbage til år 79 før Kristi fødsel, er blevet sammenlignet med den »Limone di Sorrento« der dyrkes i dag. På Sorrento-halvøen findes gouachemalerier fra det attende århundrede, der viser citroner og appelsiner ved siden af nødder, oliven og druer. Allerede dengang begyndte citronproduktionen at blive eksporteret via søvejen til landene på den anden side af Atlanten.

Intensiveringen af citrondyrkningen tog sin begyndelse i starten af 1800-tallet med indførslen af den sorrentinske pergola, den beskyttende stolpekonstruktion, som kun anvendtes i dyrkningsområdet.

I 1900-tallet blev citroner fra Sorrento eksporteret i kasser af poppeltræ fra Europa til Amerika (hvilket fremgår af utallige handels- og transportdokumenter fra perioden). Citroneksporten udgjorde en kilde til velstand, som gjorde det muligt at foretage store investeringer i udviklingen af turismen.

Den klassiske sorrentinske citronhave, hvor citrontræer er blandet med appelsintræer, var i denne periode bestemmende for billedet af byen Sorrento og dens tiltrækningskraft på turister. Allerede i 1800-tallet i perioden med dannelsesrejser kaldte Goethe fra sin rejse i Italien Sorrento for »landet, hvor citrontræerne blomstrer«.

På markedet har »Limone di Sorrento« altid indbragt en højere pris end citroner fra andre produktionsområder, hvilket afspejler frugtens værdi og særlige egenskaber. Takket være skallens exceptionelt aromatiske egenskaber anvendes den også i fremstillingen af den traditionelle »limoncello«, en likør fremstillet af citroner fra Sorrento.

De særlige kvaliteter ved citroner med den beskyttede geografiske betegnelse »Limone di Sorrento« er et samspil af tre faktorer: områdets specielle jordbundsforhold og klima, dyrkningen under pergola eller højstammede træer og forædlingsmetoder, som i århundreder er foretaget af lokale bønder. Disse faktorer ligger til grund for produktionen af en frugt med et usædvanligt højt indhold af æteriske olier i skallen, og hvis saft har et afbalanceret indhold af syrer og sukkerstoffer, som giver de karakteristiske organoleptiske egenskaber og gør det muligt at indtage den uden tilsætning af sukker.

Gennem produktionsmetoden og de mange blomstringer bibeholdes disse exceptionelle egenskaber i hele afplukningsperioden.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:

De italienske myndigheder har indledt den nationale indsigelsesprocedure med offentliggørelse af forslaget om anerkendelse af den beskyttede geografiske betegnelse »Limone di Sorrento« i Gazzetta Ufficiale (den italienske stats tidende) nr. 81 af 6. april 2007.

Den konsoliderede udgave af varespecifikationen kan ses på webstedet:

| — | http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  eller |
| --- | --- |

—

http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

eller

| — | direkte på ministeriets websted (http://www.politicheagricole.it) ved at klikke på »Prodotti di Qualità« (i skærmens venstre side) og derefter på »Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 509/2006 e (CE) n. 510/2006]«. |
| --- | --- |

—

direkte på ministeriets websted (http://www.politicheagricole.it) ved at klikke på »Prodotti di Qualità« (i skærmens venstre side) og derefter på »Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 509/2006 e (CE) n. 510/2006]«.

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

---