# Il-Ġurnal Uffiċjali C 105/2010

| | ISSN 1725-5198
  doi:10.3000/17255198.C_2010.105.mlt |
| --- | --- |
| Il-Ġurnal Uffiċjali
  tal-Unjoni Ewropea | C 105 |
| | |
| Edizzjoni bil-Malti | Informazzjoni u Avviżi | Volum 5324 ta' April 2010 |

ISSN 1725-5198

doi:10.3000/17255198.C_2010.105.mlt

Il-Ġurnal Uffiċjali

tal-Unjoni Ewropea

C 105

Edizzjoni bil-Malti

Informazzjoni u Avviżi

Volum 5324 ta' April 2010

---

| Avviż Nru | Werrej | Paġna |
| --- | --- | --- |
| | IV   Avviżi |
| | AVVIŻI MINN ISTITUZZJONIJIET, KORPI, UFFIĊĊJI U AĠENZIJI TAL-UNJONI EWROPEA |
| | Il-Kummissjoni Ewropea |
| 2010/C 105/01 | Rata tal-kambju tal-euro | 1 |
| 2010/C 105/02 | Deċiżjoni sabiex jingħalaq il-proċediment tal-investigazzjoni formali wara l-irtirar tal-Istat Membru – (Għajnuna tal-Istat – l-Italja) (l-Artikoli 107 sa 109 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE)) – il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni skont paragrafu 2 tal-Artikolu 108, ta' TFUE rtirar tan-notifika – Għajnuna mill-Istat C 36/08 (ex NN 33/08) – Proġett taċ-ċentrali elettrika ta' Sulcis (
  1
  ) | 2 |

Avviż Nru

Werrej

Paġna

IV   Avviżi

AVVIŻI MINN ISTITUZZJONIJIET, KORPI, UFFIĊĊJI U AĠENZIJI TAL-UNJONI EWROPEA

Il-Kummissjoni Ewropea

2010/C 105/01

Rata tal-kambju tal-euro

1

2010/C 105/02

Deċiżjoni sabiex jingħalaq il-proċediment tal-investigazzjoni formali wara l-irtirar tal-Istat Membru – (Għajnuna tal-Istat – l-Italja) (l-Artikoli 107 sa 109 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE)) – il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni skont paragrafu 2 tal-Artikolu 108, ta' TFUE rtirar tan-notifika – Għajnuna mill-Istat C 36/08 (ex NN 33/08) – Proġett taċ-ċentrali elettrika ta' Sulcis (
  1
  )

1

2

| | V   Opinjonijiet |
| --- | --- |
| | PROĊEDURI DWAR L-IMPLIMENTAZZJONI TAL-POLITIKA TAL-KOMPETIZZJONI |
| | Il-Kummissjoni Ewropea |
| 2010/C 105/03 | Għajnuna mill-Istat – Id-Danimarka – Għajnuna mill-Istat C 30/09 (ex N 328/08) – Eżenzjoni mit-taxxa għall-iskart mill-produzzjoni tas-siment – Stedina biex jitressqu kummenti skont l-Artikolu 88(2) tat-Trattat tal-KE (
  1
  ) | 3 |
| 2010/C 105/04 | Notifika minn qabel ta' konċentrazzjoni (Każ COMP/M.5803 – Eurovia/Tarmac) (
  1
  ) | 11 |
| | ATTI OĦRAJN |
| | Il-Kummissjoni Ewropea |
| 2010/C 105/05 | Pubblikazzjoni ta' applikazzjoni għal emenda skont l-Artikolu 6(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 510/2006 dwar il-protezzjoni tal-indikazzjonijiet ġeografiċi u d-denominazzjonijiet tal-oriġini għall-prodotti agrikoli u l-oġġetti tal-ikel | 12 |

V   Opinjonijiet

PROĊEDURI DWAR L-IMPLIMENTAZZJONI TAL-POLITIKA TAL-KOMPETIZZJONI

Il-Kummissjoni Ewropea

2010/C 105/03

Għajnuna mill-Istat – Id-Danimarka – Għajnuna mill-Istat C 30/09 (ex N 328/08) – Eżenzjoni mit-taxxa għall-iskart mill-produzzjoni tas-siment – Stedina biex jitressqu kummenti skont l-Artikolu 88(2) tat-Trattat tal-KE (
  1
  )

1

3

2010/C 105/04

Notifika minn qabel ta' konċentrazzjoni (Każ COMP/M.5803 – Eurovia/Tarmac) (
  1
  )

1

11

ATTI OĦRAJN

Il-Kummissjoni Ewropea

2010/C 105/05

Pubblikazzjoni ta' applikazzjoni għal emenda skont l-Artikolu 6(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 510/2006 dwar il-protezzjoni tal-indikazzjonijiet ġeografiċi u d-denominazzjonijiet tal-oriġini għall-prodotti agrikoli u l-oġġetti tal-ikel

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Test b’relevanza għaż-ŻEE |

---

(1)   Test b’relevanza għaż-ŻEE

1

| MT | |
| --- | --- |

MT

---

IV Avviżi

AVVIŻI MINN ISTITUZZJONIJIET, KORPI, UFFIĊĊJI U AĠENZIJI TAL-UNJONI EWROPEA

Il-Kummissjoni Ewropea

| 24.4.2010 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 105/1

---

Rata tal-kambju tal-euro (1)

It-23 ta’ April 2010

2010/C 105/01

1 euro =

| | Munita | Rata tal-kambju |
| --- | --- | --- |
| USD | Dollaru Amerikan | 1,3311 |
| JPY | Yen Ġappuniż | 125,11 |
| DKK | Krona Daniża | 7,4422 |
| GBP | Lira Sterlina | 0,86730 |
| SEK | Krona Żvediża | 9,5910 |
| CHF | Frank Żvizzeru | 1,4355 |
| ISK | Krona Iżlandiża | |
| NOK | Krona Norveġiża | 7,8765 |
| BGN | Lev Bulgaru | 1,9558 |
| CZK | Krona Ċeka | 25,405 |
| EEK | Krona Estona | 15,6466 |
| HUF | Forint Ungeriż | 264,45 |
| LTL | Litas Litwan | 3,4528 |
| LVL | Lats Latvjan | 0,7077 |
| PLN | Zloty Pollakk | 3,8823 |
| RON | Leu Rumen | 4,1240 |
| TRY | Lira Turka | 1,9763 |
| AUD | Dollaru Awstraljan | 1,4464 |
| CAD | Dollaru Kanadiż | 1,3337 |
| HKD | Dollaru ta' Hong Kong | 10,3327 |
| NZD | Dollaru tan-New Zealand | 1,8702 |
| SGD | Dollaru tas-Singapor | 1,8260 |
| KRW | Won tal-Korea t'Isfel | 1 475,95 |
| ZAR | Rand ta' l-Afrika t'Isfel | 9,9440 |
| CNY | Yuan ren-min-bi Ċiniż | 9,0881 |
| HRK | Kuna Kroata | 7,2588 |
| IDR | Rupiah Indoneżjan | 11 993,66 |
| MYR | Ringgit Malażjan | 4,2439 |
| PHP | Peso Filippin | 59,006 |
| RUB | Rouble Russu | 38,8592 |
| THB | Baht Tajlandiż | 42,881 |
| BRL | Real Brażiljan | 2,3447 |
| MXN | Peso Messikan | 16,2215 |
| INR | Rupi Indjan | 59,2170 |

Munita

Rata tal-kambju

USD

Dollaru Amerikan

1,3311

JPY

Yen Ġappuniż

125,11

DKK

Krona Daniża

7,4422

GBP

Lira Sterlina

0,86730

SEK

Krona Żvediża

9,5910

CHF

Frank Żvizzeru

1,4355

ISK

Krona Iżlandiża

NOK

Krona Norveġiża

7,8765

BGN

Lev Bulgaru

1,9558

CZK

Krona Ċeka

25,405

EEK

Krona Estona

15,6466

HUF

Forint Ungeriż

264,45

LTL

Litas Litwan

3,4528

LVL

Lats Latvjan

0,7077

PLN

Zloty Pollakk

3,8823

RON

Leu Rumen

4,1240

TRY

Lira Turka

1,9763

AUD

Dollaru Awstraljan

1,4464

CAD

Dollaru Kanadiż

1,3337

HKD

Dollaru ta' Hong Kong

10,3327

NZD

Dollaru tan-New Zealand

1,8702

SGD

Dollaru tas-Singapor

1,8260

KRW

Won tal-Korea t'Isfel

1 475,95

ZAR

Rand ta' l-Afrika t'Isfel

9,9440

CNY

Yuan ren-min-bi Ċiniż

9,0881

HRK

Kuna Kroata

7,2588

IDR

Rupiah Indoneżjan

11 993,66

MYR

Ringgit Malażjan

4,2439

PHP

Peso Filippin

59,006

RUB

Rouble Russu

38,8592

THB

Baht Tajlandiż

42,881

BRL

Real Brażiljan

2,3447

MXN

Peso Messikan

16,2215

INR

Rupi Indjan

59,2170

---

(1)  Sors: rata tal-kambju ta' referenza ppubblikata mill-Bank Ċentrali Ewropew.

---

| 24.4.2010 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 105/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 105/2

---

DEĊIŻJONI SABIEX JINGĦALAQ IL-PROĊEDIMENT TAL-INVESTIGAZZJONI FORMALI WARA L-IRTIRAR TAL-ISTAT MEMBRU

(Għajnuna tal-Istat – l-Italja)

(l-Artikoli 107 sa 109 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE))

il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni skont paragrafu 2 tal-Artikolu 108, ta' TFUE rtirar tan-notifika

Għajnuna mill-Istat C 36/08 (ex NN 33/08) – Proġett taċ-ċentrali elettrika ta' Sulcis

(Test b’relevanza għaż-ŻEE)

2010/C 105/02

Il-Kummissjoni ddeċidiet li tagħlaq l-proċediment tal-investigazzjoni formali mibdi fis-16 tal-Lulju 2008 (1) skont il-paragrafu 2 tal-Artikolu 88, tat-Trattat tal-KE (li sar il-paragrafu 2 tal-Artikolu 108 tat-TFUE) , fir-rigward tal-miżura hawn fuq imsemmija, wieħed jieħu nota tal-fatt li l-Italja rtirat in-notifika tagħha fit-30 ta' Settembru 2009.

---

(1)  ĠU C 240 tad-19.9.2008, p. 14.

---

V Opinjonijiet

PROĊEDURI DWAR L-IMPLIMENTAZZJONI TAL-POLITIKA TAL-KOMPETIZZJONI

Il-Kummissjoni Ewropea

| 24.4.2010 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 105/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 105/3

---

GĦAJNUNA MILL-ISTAT – ID-DANIMARKA

Għajnuna mill-Istat C 30/09 (ex N 328/08)

Eżenzjoni mit-taxxa għall-iskart mill-produzzjoni tas-siment

Stedina biex jitressqu kummenti skont l-Artikolu 88(2) tat-Trattat tal-KE

(Test b’relevanza għaż-ŻEE)

2010/C 105/03

Permezz tal-ittra ddatata t-28 ta’ Ottubru 2009 riprodotta fil-lingwa awtentika fil-paġni ta' wara dan is-sommarju, il-Kummissjoni nnotifikat lid-Danimarka bid-deċiżjoni tagħha li tagħti bidu għall-proċedura stabbilita fl-Artikolu 88(2) tat-Trattat tal-KE fir-rigward tal-miżura msemmija hawn fuq. Il-Kummissjoni stiednet ukoll lid-Danimarka skont l-Artikolu 11(1) tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 sabiex tressaq kummenti dwar l-intenzjoni tal-Kummissjoni li tagħti bidu għal proċedura ta’ investigazzjoni formali.

Il-partijiet interessati jistgħu jressqu l-kummenti tagħhom dwar il-miżura fi żmien xahar mid-data tal-pubblikazzjoni ta’ dan is-sommarju u l-ittra li ssegwi, lil:

| Il-Kummissjoni Ewropea |
| --- |
| Id-Direttorat Ġenerali tal-Kompetizzjoni |
| Reġistru tal-Għajnuna mill-Istat |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

Il-Kummissjoni Ewropea

Id-Direttorat Ġenerali tal-Kompetizzjoni

Reġistru tal-Għajnuna mill-Istat

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Dawn il-kummenti se jiġu trażmessi lid-Danimarka. Il-parti interessata li tressaq il-kummenti tista’ titlob bil-miktub biex l-identità tagħha tibqa’ kunfidenzjali, filwaqt li tagħti r-raġunijiet għat-talba.

SOMMARJU

Deskrizzjoni tal-miżura

Sa mill-1987, fid-Danimarka hemm taxxa bil-għan li tnaqqas l-iskart, tippromwovi l-użu mill-ġdid minflok l-inċinerazzjoni u l-inċinerazzjoni minflok ir-radam. Il-miżura notifikata tikkonċerna l-eżenzjoni sħiħa mit-taxxa fuq l-iskart għall-iskart mill-produzzjoni tas-siment proprju tad-ditta, jiġifieri għaġna primarja, materjal tal-gagazza mhux maħruq, trab tal-filtri, konkos skartat, materjal tal-gagazza skartat u trab tal-forn, li jiġi skartat fuq is-sit ta’ produzzjoni tad-ditta. Il-frazzjonijiet tal-iskart mill-produzzjoni tas-siment imsemmija mhumiex klassifikati bħala skart perikoluż. L-iskart attwalment jinsab maħżun fuq l-art proprja tal-kumpanija minn fejn il-kumpanija tħaffer għall-ġir li jintuża għall-produzzjoni tas-siment u ma joħloqx problema ambjentali partikolari. L-għan tal-eżenzjoni proposta hu li tagħmel tajjeb għall-ispejjeż miżjuda li l-industrja tas-siment ser ikollha minħabba l-introduzzjoni fl-2010 ta’ taxxa fuq l-emissjonijiet tal-ossidu tan-nitroġenu (NOX) u b’hekk jiġi evitat it-telf tal-kompetittività jew tas-sehem tas-suq, filwaqt li fl-istess ħin twassal għal impatt ambjentali.

L-eżenzjoni hi notifikata għall-perjodu mill-1 ta’ Jannar 2008 sal-1 ta’ Jannar 2018 jew għaxar snin mid-data tal-approvazzjoni tal-Kummissjoni u hi mistennija li se twassal għal telf ta’ dħul mill-Istat annwali ta’ madwar 10 miljun DKK. L-Awtoritajiet Daniżi jafu biss b’kumpanija waħda li se tibbenifika mill-eżenzjoni, jiġifieri Aalborg Portland A/S.

Valutazzjoni

Il-Kummissjoni hi tal-opinjoni li t-tnaqqis mit-taxxa li qed jiġi propost jinvolvi għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 87(1) tat-Trattat tal-KE li tiffavorixxi tal-produttur tas-siment fid-Danimarka.

Il-kompatibbiltà tal-miżuri ġiet ivvalutata taħt il-Kapitolu 4 skont il-Linji Gwida Ambjentali (LGA) dwar l-Għajnuna mill-Istat għall-Ħarsien tal-Ambjent (1).

Il-Kummissjoni tikkunsidra li l-eżenzjoni mit-taxxa fuq l-iskart għandha mill-inqas effett indirett fuq il-ħarsien tal-ambjent fis-sens li tippermetti lid-Danimarka biex iżżomm it-taxxa nazzjonali tagħha f’livelli relattivament għoljin u ma tkunx ta’ tfixkil għall-għanijiet ġenerali mixtieqa mit-taxxa. Għalhekk il-miżura hi b’konformità mal-punt 151 tal-LGA.

Għal eżenzjonijiet mit-taxxa bħal din inkwistjoni, il-Kummissjoni għandha tivvaluta ulterjorment b’mod partikolari jekk il-miżura hix meħtieġa u proporzjonata. F’dan il-każ, il-Kummissjoni għandha d-dubji dwar jekk l-eżenzjoni mit-taxxa fuq l-iskart hix meħtieġa jew le peress li mhux pruvat li t-taxxa se twassal għal żieda sostanzjali fl-ispejjez tal-produzzjoni. Barra minn hekk, il-Kummissjoni għandha d-dubji dwar jekk l-eżenzjoni ma tistax tiġi kkunsidrata bħala proporzjonata peress li mhu se jibqa’ l-ebda inċentiv għall-benefiċjarju biex jissodisfa l-għanijiet tat-taxxa fuq l-iskart.

Fid-dawl ta’ dawn id-dubji, il-Kummissjoni ddeċidiet li tagħti bidu għall-proċedura stipulata fl-Artikolu 88(2) tat-Trattat tal-KE.

TEST TAL-ITTRA

“Kommissionen skal herved meddele de danske myndigheder, at den efter at have undersøgt deres oplysninger om ovennævnte støtte har besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

1.   SAGSFORLØB

| 1. | Den 27. juni 2008 anmeldte de danske myndigheder ovennævnte foranstaltning, som går ud på, at affald fra cementproduktion fritages for affaldsafgiften. |
| --- | --- |

1.

Den 27. juni 2008 anmeldte de danske myndigheder ovennævnte foranstaltning, som går ud på, at affald fra cementproduktion fritages for affaldsafgiften.

| 2. | Den 14. august 2008 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som den modtog den 22. oktober 2008. |
| --- | --- |

2.

Den 14. august 2008 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som den modtog den 22. oktober 2008.

| 3. | Der blev den 27. november holdt et møde mellem Kommissionens berørte tjenestegrene og de danske myndigheder. |
| --- | --- |

3.

Der blev den 27. november holdt et møde mellem Kommissionens berørte tjenestegrene og de danske myndigheder.

| 4. | Ved brev af 19. december 2008 anmodede Kommissionen om yderligere supplerende oplysninger, hvoraf den modtog nogle ved brev af 27. marts 2009, efter at svarfristen var blevet forlænget. |
| --- | --- |

4.

Ved brev af 19. december 2008 anmodede Kommissionen om yderligere supplerende oplysninger, hvoraf den modtog nogle ved brev af 27. marts 2009, efter at svarfristen var blevet forlænget.

| 5. | Da Kommissionen ikke havde modtaget alle de ønskede oplysninger, anmodede den for tredje gang de danske myndigheder om oplysninger den 28. maj 2009. De danske myndigheder besvarede anmodningen ved brev af 2. september 2009. |
| --- | --- |

5.

Da Kommissionen ikke havde modtaget alle de ønskede oplysninger, anmodede den for tredje gang de danske myndigheder om oplysninger den 28. maj 2009. De danske myndigheder besvarede anmodningen ved brev af 2. september 2009.

2.   BESKRIVELSE

| 6. | Siden 1987 er der i Danmark blevet opkrævet en afgift, som tager sigte på at nedbringe affaldsmængden, fremme genbrug i stedet for forbrænding og forbrænding i stedet for deponering i overensstemmelse med EU's affaldshierarki. Når affald bortskaffes ved deponering, betales en afgift på 375 DKK pr. ton. |
| --- | --- |

6.

Siden 1987 er der i Danmark blevet opkrævet en afgift, som tager sigte på at nedbringe affaldsmængden, fremme genbrug i stedet for forbrænding og forbrænding i stedet for deponering i overensstemmelse med EU's affaldshierarki. Når affald bortskaffes ved deponering, betales en afgift på 375 DKK pr. ton.

| 7. | Med den anmeldte foranstaltning vil affald fra en virksomheds egen cementproduktion, dvs. råmel, uforbrændte klinker, filterstøv, kasseret cement, kasserede klinker og ovnudhugning fra cementproduktion, der deponeres på virksomhedens egen grund, blive fuldstændig fritaget for den danske affaldsafgift. Der findes kun én cementproducent i Danmark. De nævnte affaldsfraktioner fra cementproduktion er ikke klassificeret som farligt affald. Affaldet deponeres for øjeblikket på virksomhedens egen grund, hvor den udgraver kalk, som anvendes i cementproduktionen, og dette medfører ingen særlige miljøproblemer. |
| --- | --- |

7.

Med den anmeldte foranstaltning vil affald fra en virksomheds egen cementproduktion, dvs. råmel, uforbrændte klinker, filterstøv, kasseret cement, kasserede klinker og ovnudhugning fra cementproduktion, der deponeres på virksomhedens egen grund, blive fuldstændig fritaget for den danske affaldsafgift. Der findes kun én cementproducent i Danmark. De nævnte affaldsfraktioner fra cementproduktion er ikke klassificeret som farligt affald. Affaldet deponeres for øjeblikket på virksomhedens egen grund, hvor den udgraver kalk, som anvendes i cementproduktionen, og dette medfører ingen særlige miljøproblemer.

| 8. | Fritagelsen er omfattet af den energiaftale, som den danske regering indgik med en række partier i Folketinget den 21. februar 2008. Aftalen består bl.a. i, at der fra 2010 indføres en afgift på udledning af kvælstofoxider (NOX). Da NOX-afgiften vil ramme den danske cementindustri hårdt, var det ifølge de danske myndigheder afgørende i forbindelse med dens udformning at sikre cementindustrien en rimelig afgiftsbelastning. For at sikre, at cementindustrien pålægges en afgift, som den vil kunne leve med uden at miste konkurrenceevne eller markedsandele, og samtidig skabe en miljøeffekt, vil de danske myndigheder indføre to afgiftsforanstaltninger for denne industri, nemlig et bundfradrag i forbindelse med NOX-afgiften og fuldstændig fritagelse af visse typer af affald for affaldsafgiften. De to foranstaltninger blev anmeldt til Kommissionen hver for sig (2), men de danske myndigheder mener alligevel, at de bør vurderes under ét. |
| --- | --- |

8.

Fritagelsen er omfattet af den energiaftale, som den danske regering indgik med en række partier i Folketinget den 21. februar 2008. Aftalen består bl.a. i, at der fra 2010 indføres en afgift på udledning af kvælstofoxider (NOX). Da NOX-afgiften vil ramme den danske cementindustri hårdt, var det ifølge de danske myndigheder afgørende i forbindelse med dens udformning at sikre cementindustrien en rimelig afgiftsbelastning. For at sikre, at cementindustrien pålægges en afgift, som den vil kunne leve med uden at miste konkurrenceevne eller markedsandele, og samtidig skabe en miljøeffekt, vil de danske myndigheder indføre to afgiftsforanstaltninger for denne industri, nemlig et bundfradrag i forbindelse med NOX-afgiften og fuldstændig fritagelse af visse typer af affald for affaldsafgiften. De to foranstaltninger blev anmeldt til Kommissionen hver for sig (2), men de danske myndigheder mener alligevel, at de bør vurderes under ét.

| 9. | Det nationale retsgrundlag for foranstaltningen er Lov om ændring af lov om afgift af affald og råstoffer. |
| --- | --- |

9.

Det nationale retsgrundlag for foranstaltningen er Lov om ændring af lov om afgift af affald og råstoffer.

| 10. | Danmark har givet tilsagn om at fremlægge årsrapporter, som indeholder love og/eller andre bestemmelser om indførelsen af støtten og en nærmere angivelse af, hvilke virksomhedskategorier der kan opnå afgiftslempelser og -fritagelser, og hvilke økonomiske sektorer der berøres mest af afgiftslempelserne og -fritagelserne. Endelig har Danmark forpligtet sig til at udarbejde detaljerede opgørelser over støtten, at sikre, at disse detaljerede opgørelser opbevares i 10 år fra det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, og at fremlægge dem på Kommissionens anmodning. |
| --- | --- |

10.

Danmark har givet tilsagn om at fremlægge årsrapporter, som indeholder love og/eller andre bestemmelser om indførelsen af støtten og en nærmere angivelse af, hvilke virksomhedskategorier der kan opnå afgiftslempelser og -fritagelser, og hvilke økonomiske sektorer der berøres mest af afgiftslempelserne og -fritagelserne. Endelig har Danmark forpligtet sig til at udarbejde detaljerede opgørelser over støtten, at sikre, at disse detaljerede opgørelser opbevares i 10 år fra det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, og at fremlægge dem på Kommissionens anmodning.

| 11. | Fritagelsen anmeldes for perioden 1. januar 2008 til 1. januar 2018 eller, hvis Kommissionen ikke har godkendt den på dette tidspunkt, for 10 år fra godkendelsestidspunktet. Fritagelsen forventes at give staten et provenutab på ca. 10 mio. DKK årligt eller på 100 mio. DKK i den tiårige periode, som anmeldelsen omfatter. |
| --- | --- |

11.

Fritagelsen anmeldes for perioden 1. januar 2008 til 1. januar 2018 eller, hvis Kommissionen ikke har godkendt den på dette tidspunkt, for 10 år fra godkendelsestidspunktet. Fritagelsen forventes at give staten et provenutab på ca. 10 mio. DKK årligt eller på 100 mio. DKK i den tiårige periode, som anmeldelsen omfatter.

| 12. | Som nævnt ovenfor findes der kun én cementproducent i Danmark, og de danske myndigheder forventer derfor, at fritagelsen kun kommer til at omfatte en enkelt virksomhed, nemlig Aalborg Portland A/S (herefter kaldet »Aalborg Portland«). |
| --- | --- |

12.

Som nævnt ovenfor findes der kun én cementproducent i Danmark, og de danske myndigheder forventer derfor, at fritagelsen kun kommer til at omfatte en enkelt virksomhed, nemlig Aalborg Portland A/S (herefter kaldet »Aalborg Portland«).

2.1.   Oplysninger om støttemodtagerens situation

| 13. | Som anført ovenfor ville indførelsen af NOX-afgiften ifølge de danske myndigheder ramme cementindustrien (Aalborg Portland) hårdt. Aalborg Portland fremstiller grå og hvid cement. Grå cement anvendes som bindemiddel i beton, der bruges som byggemateriale ved infrastrukturer, broer og bygninger, havne og lufthavne. Hvid cement anvendes hovedsagelig til dekorationsformål og, blandet med beton eller mørtel, som bindemiddel i hvide fugematerialer til badeværelser, til swimmingpools, bygninger og vejbarrierer. Som det fremgår nedenfor, indgår både grå og hvid cement i samhandelen mellem EU-medlemsstaterne og den internationale handel. |
| --- | --- |

13.

Som anført ovenfor ville indførelsen af NOX-afgiften ifølge de danske myndigheder ramme cementindustrien (Aalborg Portland) hårdt. Aalborg Portland fremstiller grå og hvid cement. Grå cement anvendes som bindemiddel i beton, der bruges som byggemateriale ved infrastrukturer, broer og bygninger, havne og lufthavne. Hvid cement anvendes hovedsagelig til dekorationsformål og, blandet med beton eller mørtel, som bindemiddel i hvide fugematerialer til badeværelser, til swimmingpools, bygninger og vejbarrierer. Som det fremgår nedenfor, indgår både grå og hvid cement i samhandelen mellem EU-medlemsstaterne og den internationale handel.

| 14. | Aalborg Portland udleder årligt over 8 mio. kg NOX
   (3). De danske myndigheder har oplyst, at cementindustrien har særlig store udledninger pr. energienhed fra stationære anlæg og risikerer at blive særlig hårdt ramt af indførelsen af en NOX-afgift, når det gælder dens omsætning eller energiforbrug. Som illustration heraf har de danske myndigheder fremlagt oplysninger, der viser, at cementindustrien selv med det planlagte bundfradrag vil udlede betydeligt større mængder end den øvrige industri og off-shore aktiviteter i Nordsøen og dermed skal betale en højere afgift end disse (4). |
| --- | --- |

14.

Aalborg Portland udleder årligt over 8 mio. kg NOX
   (3). De danske myndigheder har oplyst, at cementindustrien har særlig store udledninger pr. energienhed fra stationære anlæg og risikerer at blive særlig hårdt ramt af indførelsen af en NOX-afgift, når det gælder dens omsætning eller energiforbrug. Som illustration heraf har de danske myndigheder fremlagt oplysninger, der viser, at cementindustrien selv med det planlagte bundfradrag vil udlede betydeligt større mængder end den øvrige industri og off-shore aktiviteter i Nordsøen og dermed skal betale en højere afgift end disse (4).

| 15. | Det indgår allerede i Aalborg Portlands miljøpolitik, at udledningen og energiforbruget skal reduceres, og at der skal udvikles og anvendes renere teknologier, hvor det er muligt (5). |
| --- | --- |

15.

Det indgår allerede i Aalborg Portlands miljøpolitik, at udledningen og energiforbruget skal reduceres, og at der skal udvikles og anvendes renere teknologier, hvor det er muligt (5).

| 16. | De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at Aalborg Portland på trods af det planlagte bundfradrag skal afholde meromkostninger på ca. 17 mio. DKK som følge af NOX-afgiften. Det svarer til 53 % af den afgift, der skulle have været betalt uden fradraget (6). De danske myndigheder har desuden påpeget, at cementindustrien forventes at bidrage til NOX-reduktionen med 0,56 mio. kg, dvs. ca. 10 % af den samlede NOX-reduktion, som afgiften forventes at medføre. |
| --- | --- |

16.

De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at Aalborg Portland på trods af det planlagte bundfradrag skal afholde meromkostninger på ca. 17 mio. DKK som følge af NOX-afgiften. Det svarer til 53 % af den afgift, der skulle have været betalt uden fradraget (6). De danske myndigheder har desuden påpeget, at cementindustrien forventes at bidrage til NOX-reduktionen med 0,56 mio. kg, dvs. ca. 10 % af den samlede NOX-reduktion, som afgiften forventes at medføre.

| 17. | Ifølge de danske myndigheder skulle Aalborg Portland allerede i 2007 betale miljøafgifter på 50,2 mio. DKK, og indførelsen af NOX-afgiften pålægger yderligere virksomheden en tung finansiel byrde. For at lette den byrde, som den nye NOX-afgift vil medføre, ønsker Danmark at fritage støttemodtageren for affaldsafgiften. |
| --- | --- |

17.

Ifølge de danske myndigheder skulle Aalborg Portland allerede i 2007 betale miljøafgifter på 50,2 mio. DKK, og indførelsen af NOX-afgiften pålægger yderligere virksomheden en tung finansiel byrde. For at lette den byrde, som den nye NOX-afgift vil medføre, ønsker Danmark at fritage støttemodtageren for affaldsafgiften.

| 18. | Som bevis på, at affaldsafgiften udgør en betydelig omkostning for Aalborg Portland har de danske myndigheder fremlagt følgende oplysninger: | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- |
| Produktionsomkostninger (DKK pr. ton) | [...] (7) | [...] |
| Gennemsnitlig affaldsafgift (DKK pr. ton) | 4,33 | 2,84 |
| Affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne | 1,1 % | 0,7 % |
| Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne |

18.

Som bevis på, at affaldsafgiften udgør en betydelig omkostning for Aalborg Portland har de danske myndigheder fremlagt følgende oplysninger:

2007

2008

Produktionsomkostninger (DKK pr. ton)

[...] (7)

[...]

Gennemsnitlig affaldsafgift (DKK pr. ton)

4,33

2,84

Affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

1,1 %

0,7 %

Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

| 19. | Ifølge de danske myndigheder er cementindustrien ikke i stand til at vælte de betydelige omkostningsstigninger over på sine kunder, fordi markedsprisen på cement fastsættes på det internationale marked, og konkurrerende importeret cement ikke i samme omfang pålægges tilsvarende afgifter, såsom NOX-afgiften. |
| --- | --- |

19.

Ifølge de danske myndigheder er cementindustrien ikke i stand til at vælte de betydelige omkostningsstigninger over på sine kunder, fordi markedsprisen på cement fastsættes på det internationale marked, og konkurrerende importeret cement ikke i samme omfang pålægges tilsvarende afgifter, såsom NOX-afgiften.

| 20. | Udviklingen i importen, eksporten og omsætningen i Danmark i perioden 1999-2008 (i mio. EUR): | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import | 9,91 | 12,49 | 11,74 | 12,68 | 10,04 | 10,58 | 13,48 | 16,19 | 14,47 | 18,80 |
| Eksport | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Skøn over omsætning | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Handelsintensitet (import + eksport)/(import + omsætning) | 35 % | 37 % | 37 % | 40 % | 35 % | 29 % | 39 % | 37 % | 41 % | 42 % |
| Tabel 2: Den danske cementindustris handelsintensitet i perioden 1999-2008

  Kilde: Danmarks Statistik |

20.

Udviklingen i importen, eksporten og omsætningen i Danmark i perioden 1999-2008 (i mio. EUR):

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Import

9,91

12,49

11,74

12,68

10,04

10,58

13,48

16,19

14,47

18,80

Eksport

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Skøn over omsætning

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Handelsintensitet (import + eksport)/(import + omsætning)

35 %

37 %

37 %

40 %

35 %

29 %

39 %

37 %

41 %

42 %

Tabel 2: Den danske cementindustris handelsintensitet i perioden 1999-2008

Kilde: Danmarks Statistik

| 21. | Ifølge disse tal steg den danske cementindustris gennemsnitlige handelsintensitet fra 35 % i 1998 til 42 % i 2008. |
| --- | --- |

21.

Ifølge disse tal steg den danske cementindustris gennemsnitlige handelsintensitet fra 35 % i 1998 til 42 % i 2008.

| 22. | Med henblik på en analyse af handelen pr. produkt har de danske myndigheder fremført, at Aalborg Portland eksporterer [...] % af sin produktion af hvid cement og [...] % af sin produktion af grå cement. Ved anvendelse af samme formel som i tabel 2 ovenfor opdelt på de enkelte produkter opnås følgende handelsintensitet i perioden 1999-2008: | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hvid cement | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Grå cement | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Tabel 3: Den danske cementindustris handelsintensitet for hvid og grå cement i perioden 1999-2008

  Kilde: Danmarks Statistik |

22.

Med henblik på en analyse af handelen pr. produkt har de danske myndigheder fremført, at Aalborg Portland eksporterer [...] % af sin produktion af hvid cement og [...] % af sin produktion af grå cement. Ved anvendelse af samme formel som i tabel 2 ovenfor opdelt på de enkelte produkter opnås følgende handelsintensitet i perioden 1999-2008:

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Hvid cement

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Grå cement

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Tabel 3: Den danske cementindustris handelsintensitet for hvid og grå cement i perioden 1999-2008

Kilde: Danmarks Statistik

| 23. | Ved at forhøje cementprisen med de stigende NOX-afgifter ville Aalborg Portland derfor miste markedsandele til udenlandske konkurrenter. Aalborg Portland har planer om en mindre prisstigning på ca. [...] % til næste år samt de følgende år. Stigende priser på energi og råmaterialer vil medføre omkostningsstigninger svarende til [...] % af Aalborg Portlands omsætning næste år. En NOX-afgift uden bundfradrag ville yderligere skade virksomhedens konkurrenceevne på det danske marked til fordel for udenlandske konkurrenter og ramme dens eksport hårdt. For 2009 ventes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] %, og NOX-afgiften vil med bundfradraget tegne sig for 1,78 % af virksomhedens omsætning. |
| --- | --- |

23.

Ved at forhøje cementprisen med de stigende NOX-afgifter ville Aalborg Portland derfor miste markedsandele til udenlandske konkurrenter. Aalborg Portland har planer om en mindre prisstigning på ca. [...] % til næste år samt de følgende år. Stigende priser på energi og råmaterialer vil medføre omkostningsstigninger svarende til [...] % af Aalborg Portlands omsætning næste år. En NOX-afgift uden bundfradrag ville yderligere skade virksomhedens konkurrenceevne på det danske marked til fordel for udenlandske konkurrenter og ramme dens eksport hårdt. For 2009 ventes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] %, og NOX-afgiften vil med bundfradraget tegne sig for 1,78 % af virksomhedens omsætning.

| 24. | I 2004 havde virksomheden en hjemmemarkedsandel på [...] %, som siden er faldet gradvis hvert år til [...] % i 2008 (8). Med hensyn til markedsandelen i andre lande i samme periode, steg den fra [...] % til [...] % i de nordiske lande (Norge, Sverige og Finland), holdt sig konstant på ca. [...] % i Tyskland og [...] i USA, mens den faldt fra [...] % til [...] % i Det Forenede Kongerige. Ifølge de oplysninger, de danske myndigheder har fremlagt, indstillede Aalborg Portland sin eksport til [...] fra [...], fordi priserne på dette marked er lavere end dens variable produktionsomkostninger. |
| --- | --- |

24.

I 2004 havde virksomheden en hjemmemarkedsandel på [...] %, som siden er faldet gradvis hvert år til [...] % i 2008 (8). Med hensyn til markedsandelen i andre lande i samme periode, steg den fra [...] % til [...] % i de nordiske lande (Norge, Sverige og Finland), holdt sig konstant på ca. [...] % i Tyskland og [...] i USA, mens den faldt fra [...] % til [...] % i Det Forenede Kongerige. Ifølge de oplysninger, de danske myndigheder har fremlagt, indstillede Aalborg Portland sin eksport til [...] fra [...], fordi priserne på dette marked er lavere end dens variable produktionsomkostninger.

| 25. | Hvad angår Aalborg Portlands gennemsnitlige salgspriser og markedsandele, har de danske myndigheder fremlagt oplysningerne i tabel 4 nedenfor, som viser, at de gennemsnitlige salgspriser ser ud til at være negativt korreleret til virksomhedens hjemmemarkedsandel. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omsætning (mio. DKK) | 1 486 | 1 605 | 1 466 | 1 453 | 1 391 | 1 375 | 1 453 | 1 807 | 1 960 | 1 793 |
| Salgsvolumen (1 000 ton) | 2 552 | 2 621 | 2 658 | 2 685 | 2 619 | 2 917 | 2 891 | 2 889 | 2 838 | 2 558 |
| Gennemsnitspris pr. ton (omsætning/salgsvolumen) | 582 | 612 | 551 | 541 | 531 | 471 | 502 | 625 | 690 | 700 |
| Hjemmemarkedsandel | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Tabel 4: Aalborg Portlands gennemsnitspriser og markedsandele i perioden 1999-2008 |

25.

Hvad angår Aalborg Portlands gennemsnitlige salgspriser og markedsandele, har de danske myndigheder fremlagt oplysningerne i tabel 4 nedenfor, som viser, at de gennemsnitlige salgspriser ser ud til at være negativt korreleret til virksomhedens hjemmemarkedsandel.

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Omsætning (mio. DKK)

1 486

1 605

1 466

1 453

1 391

1 375

1 453

1 807

1 960

1 793

Salgsvolumen (1 000 ton)

2 552

2 621

2 658

2 685

2 619

2 917

2 891

2 889

2 838

2 558

Gennemsnitspris pr. ton (omsætning/salgsvolumen)

582

612

551

541

531

471

502

625

690

700

Hjemmemarkedsandel

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Tabel 4: Aalborg Portlands gennemsnitspriser og markedsandele i perioden 1999-2008

| 26. | Aalborg Portlands faldende hjemmemarkedsandel har givet andre virksomheder, der sælger cement, mulighed for at ekspandere på det danske marked. Ifølge de danske myndigheders oplysninger findes der en række aktive sælgere på det danske cementmarked, bl.a. Heidelberg Zement (Randers Zement) og Dyckerhoff Zement (9). Disse opererer med prisstigninger på omkring 2-3 %, og Aalborg Portland kan forvente at miste kunder, hvis ikke den kan matche sine konkurrenters prisstigninger. I så fald mener de danske myndigheder, at Aalborg Portland kan forvente en salgsnedgang på omkring [...] %. |
| --- | --- |

26.

Aalborg Portlands faldende hjemmemarkedsandel har givet andre virksomheder, der sælger cement, mulighed for at ekspandere på det danske marked. Ifølge de danske myndigheders oplysninger findes der en række aktive sælgere på det danske cementmarked, bl.a. Heidelberg Zement (Randers Zement) og Dyckerhoff Zement (9). Disse opererer med prisstigninger på omkring 2-3 %, og Aalborg Portland kan forvente at miste kunder, hvis ikke den kan matche sine konkurrenters prisstigninger. I så fald mener de danske myndigheder, at Aalborg Portland kan forvente en salgsnedgang på omkring [...] %.

3.   DANMARKS HOLDNING

| 27. | De danske myndigheder mener, at ordningen opfylder betingelserne i EF-retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (10) (herefter kaldet »retningslinjerne«), kapitel 4, punkt 155-159 om miljøafgiftslempelsers eller -fritagelsers nødvendighed og proportionalitet. Hvad især angår nødvendighed og proportionalitet, fremfører de danske myndigheder, at fritagelsen for affaldsafgiften bør ses i sammenhæng med den nævnte lempelse af NOX-afgiften for cementindustrien, da begge foranstaltninger var afgørende for aftalen om indførelse af NOX-afgiften. |
| --- | --- |

27.

De danske myndigheder mener, at ordningen opfylder betingelserne i EF-retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (10) (herefter kaldet »retningslinjerne«), kapitel 4, punkt 155-159 om miljøafgiftslempelsers eller -fritagelsers nødvendighed og proportionalitet. Hvad især angår nødvendighed og proportionalitet, fremfører de danske myndigheder, at fritagelsen for affaldsafgiften bør ses i sammenhæng med den nævnte lempelse af NOX-afgiften for cementindustrien, da begge foranstaltninger var afgørende for aftalen om indførelse af NOX-afgiften.

4.   VURDERING

4.1.   Statsstøtte

| 28. | Efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.« |
| --- | --- |

28.

Efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«

| 29. | Den planlagte afgiftsfritagelse giver staten et provenutab, dvs. at den finansieres ved hjælp af statsmidler. |
| --- | --- |

29.

Den planlagte afgiftsfritagelse giver staten et provenutab, dvs. at den finansieres ved hjælp af statsmidler.

| 30. | Der foreligger nyere retspraksis (11) vedrørende fortolkningen af begreberne fordel og selektivitet. I Gibraltar-dommen blev der fastlagt en standardstatsstøtteanalyse i skattesager. Retten fastslog, at en sådan analyse skulle bestå i: (1) identifikation af referenceordningen, (2) fastlæggelse af undtagelsen fra referenceordningen og (3) muligheden for at erklære undtagelsen berettiget på grundlag af systemets karakter og almindelige opbygning (dvs. spørgsmålet om, hvorvidt fordel og selektivitet er afledt direkte af de grundlæggende eller ledende principper i den pågældende medlemsstats skattesystem). |
| --- | --- |

30.

Der foreligger nyere retspraksis (11) vedrørende fortolkningen af begreberne fordel og selektivitet. I Gibraltar-dommen blev der fastlagt en standardstatsstøtteanalyse i skattesager. Retten fastslog, at en sådan analyse skulle bestå i: (1) identifikation af referenceordningen, (2) fastlæggelse af undtagelsen fra referenceordningen og (3) muligheden for at erklære undtagelsen berettiget på grundlag af systemets karakter og almindelige opbygning (dvs. spørgsmålet om, hvorvidt fordel og selektivitet er afledt direkte af de grundlæggende eller ledende principper i den pågældende medlemsstats skattesystem).

| 31. | Hvad angår begrebet selektiv fordel, skal Kommissionen således først fastlægge referenceordningen. I den foreliggende sag mener Kommissionen i overensstemmelse med standardanalysen, at referenceordningen er affaldsafgiftsordningen, da den er det eneste afgiftssystem, der er relevant for afgiftsreduktionen og -håndteringen. |
| --- | --- |

31.

Hvad angår begrebet selektiv fordel, skal Kommissionen således først fastlægge referenceordningen. I den foreliggende sag mener Kommissionen i overensstemmelse med standardanalysen, at referenceordningen er affaldsafgiftsordningen, da den er det eneste afgiftssystem, der er relevant for afgiftsreduktionen og -håndteringen.

| 32. | Da fritagelsen reducerer de omkostninger, der normalt er indbefattet i den pågældende virksomheds driftsomkostninger, giver den cementproducenterne en økonomisk fordel frem for andre afgiftspligtige virksomheder. |
| --- | --- |

32.

Da fritagelsen reducerer de omkostninger, der normalt er indbefattet i den pågældende virksomheds driftsomkostninger, giver den cementproducenterne en økonomisk fordel frem for andre afgiftspligtige virksomheder.

| 33. | Referenceordningens formål er at afgiftsbelaste affald efter bestemte miljømæssige kriterier og ud fra et bestemt affaldshierarki. Den fuldstændige fritagelse for affaldsafgiften betyder, at støttemodtageren kommer til at stå uden for ordningen. Afgiftens incitament, nemlig at nedbringe affaldsmængderne og følge affaldshierarkiet, vil således forsvinde. Kommissionen mener derfor ikke, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften i forbindelse med affald fra cementproduktion kan anses for at være i overensstemmelse med det nationale afgiftssystems karakter og opbygning. |
| --- | --- |

33.

Referenceordningens formål er at afgiftsbelaste affald efter bestemte miljømæssige kriterier og ud fra et bestemt affaldshierarki. Den fuldstændige fritagelse for affaldsafgiften betyder, at støttemodtageren kommer til at stå uden for ordningen. Afgiftens incitament, nemlig at nedbringe affaldsmængderne og følge affaldshierarkiet, vil således forsvinde. Kommissionen mener derfor ikke, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften i forbindelse med affald fra cementproduktion kan anses for at være i overensstemmelse med det nationale afgiftssystems karakter og opbygning.

| 34. | Den planlagte afgiftslempelse for cementindustrien fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen på de relevante markeder, hvor cement konkurrerer med andre produkter. Foranstaltningen vil også kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, da cement indgår i samhandelen såvel i EU som på verdensplan. |
| --- | --- |

34.

Den planlagte afgiftslempelse for cementindustrien fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen på de relevante markeder, hvor cement konkurrerer med andre produkter. Foranstaltningen vil også kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, da cement indgår i samhandelen såvel i EU som på verdensplan.

| 35. | Af ovennævnte årsager mener Kommissionen, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften på cementproduktion skal betragtes som statsstøtte, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

35.

Af ovennævnte årsager mener Kommissionen, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften på cementproduktion skal betragtes som statsstøtte, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| 36. | De danske myndigheder har opfyldt deres forpligtelse efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3, ved at anmelde støtteforanstaltningen, inden den gennemføres. Det var på anmeldelsestidspunktet planlagt, at ordningen skulle begynde den 1. januar 2008. Den indeholder dog en »standstill«-klausul, som gør dens ikrafttræden betinget af Kommissionens godkendelse. |
| --- | --- |

36.

De danske myndigheder har opfyldt deres forpligtelse efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3, ved at anmelde støtteforanstaltningen, inden den gennemføres. Det var på anmeldelsestidspunktet planlagt, at ordningen skulle begynde den 1. januar 2008. Den indeholder dog en »standstill«-klausul, som gør dens ikrafttræden betinget af Kommissionens godkendelse.

4.2.   Støttens forenelighed

| 37. | Retningslinjerne, især kapitel 4 vedrørende »Støtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser«, omhandler den type miljøafgiftslempelse, som anmeldelsen i den foreliggende sag vedrører. Kommissionen vil derfor lægge retningslinjernes kapitel 4, og nærmere bestemt punkt 151-159, til grund for sin vurdering af, om foranstaltningen er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

37.

Retningslinjerne, især kapitel 4 vedrørende »Støtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser«, omhandler den type miljøafgiftslempelse, som anmeldelsen i den foreliggende sag vedrører. Kommissionen vil derfor lægge retningslinjernes kapitel 4, og nærmere bestemt punkt 151-159, til grund for sin vurdering af, om foranstaltningen er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.1.   Miljøfordele

| 38. | I henhold til retningslinjernes punkt 151 vil støtte i form af miljøafgiftslempelser eller -fritagelser blive betragtet som forenelig med fællesmarkedet, forudsat at den i det mindste indirekte bidrager til at forbedre miljøbeskyttelsesniveauet, og at afgiftslempelserne og -fritagelserne ikke underminerer det overordnede mål. |
| --- | --- |

38.

I henhold til retningslinjernes punkt 151 vil støtte i form af miljøafgiftslempelser eller -fritagelser blive betragtet som forenelig med fællesmarkedet, forudsat at den i det mindste indirekte bidrager til at forbedre miljøbeskyttelsesniveauet, og at afgiftslempelserne og -fritagelserne ikke underminerer det overordnede mål.

| 39. | De danske myndigheder fremfører, at fritagelsen for affaldsafgiften var en væsentlig del af aftalen om energipakken, idet cementindustrien så ville få et afgiftsniveau på især miljøområdet, som den generelt set kunne leve med. Herved ville Danmark få mulighed for at fastsætte høje nominelle afgiftssatser. Ifølge de danske myndigheder vil indførelsen af NOX-afgiften således indirekte forbedre miljøbeskyttelsen. Kommissionen betvivler, at fordelen ved en anden miljøafgift med et andet formål kan tages i betragtning i denne forbindelse. Uanset NOX-afgiften vil den planlagte fritagelse for affaldsafgiften sætte Danmark i stand til at opretholde de nuværende forholdsvis høje affaldsafgifter. Det indebærer derfor en indirekte miljøfordel, at det generelle affaldsafgiftsniveau kan opretholdes. |
| --- | --- |

39.

De danske myndigheder fremfører, at fritagelsen for affaldsafgiften var en væsentlig del af aftalen om energipakken, idet cementindustrien så ville få et afgiftsniveau på især miljøområdet, som den generelt set kunne leve med. Herved ville Danmark få mulighed for at fastsætte høje nominelle afgiftssatser. Ifølge de danske myndigheder vil indførelsen af NOX-afgiften således indirekte forbedre miljøbeskyttelsen. Kommissionen betvivler, at fordelen ved en anden miljøafgift med et andet formål kan tages i betragtning i denne forbindelse. Uanset NOX-afgiften vil den planlagte fritagelse for affaldsafgiften sætte Danmark i stand til at opretholde de nuværende forholdsvis høje affaldsafgifter. Det indebærer derfor en indirekte miljøfordel, at det generelle affaldsafgiftsniveau kan opretholdes.

4.2.2.   Afgiftslempelser, der overstiger Fællesskabets harmoniserede minimumsafgiftssatser, og andre afgiftslempelser

| 40. | Statsstøttereglerne for miljøafgiftslempelser og -fritagelser bygger på det princip, at man accepterer situationer, hvor Fællesskabets afgiftssatser overholdes, men at man indtager en strengere holdning i situationer, hvor støttemodtagerne ikke får de lige vilkår, som minimumsafgiftssatserne skal sikre, eller hvor den pågældende afgift ikke er blevet harmoniseret på fællesskabsplan. |
| --- | --- |

40.

Statsstøttereglerne for miljøafgiftslempelser og -fritagelser bygger på det princip, at man accepterer situationer, hvor Fællesskabets afgiftssatser overholdes, men at man indtager en strengere holdning i situationer, hvor støttemodtagerne ikke får de lige vilkår, som minimumsafgiftssatserne skal sikre, eller hvor den pågældende afgift ikke er blevet harmoniseret på fællesskabsplan.

| 41. | Efter retningslinjernes punkt 154 sammenholdt med punkt 153 og157 betragtes støtte i form af lempelse af eller fritagelse for miljøafgifter, der ikke er harmoniserede, som forenelige med fællesmarkedet som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i en tiårig periode, forudsat at de er nødvendige og proportionelle, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159. |
| --- | --- |

41.

Efter retningslinjernes punkt 154 sammenholdt med punkt 153 og157 betragtes støtte i form af lempelse af eller fritagelse for miljøafgifter, der ikke er harmoniserede, som forenelige med fællesmarkedet som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i en tiårig periode, forudsat at de er nødvendige og proportionelle, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159.

| 42. | I den foreliggende sag er der ikke tale om en affaldsafgift, som er harmoniseret på fællesskabsplan, og Kommissionen skal derfor foretage en indgående analyse af fritagelsens nødvendighed og proportionalitet, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159. |
| --- | --- |

42.

I den foreliggende sag er der ikke tale om en affaldsafgift, som er harmoniseret på fællesskabsplan, og Kommissionen skal derfor foretage en indgående analyse af fritagelsens nødvendighed og proportionalitet, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159.

4.2.3.   Støttens nødvendighed

| 43. | Efter retningslinjernes punkt 158 er støtten nødvendig, hvis følgende tre betingelser alle er opfyldt. |
| --- | --- |

43.

Efter retningslinjernes punkt 158 er støtten nødvendig, hvis følgende tre betingelser alle er opfyldt.

1)   Objektive og klare kriterier

| 44. | For det første skal valget af støttemodtagere baseres på objektive og klare kriterier, og støtten skal i princippet ydes på samme måde for alle konkurrenter i samme sektor, hvis de er i samme faktuelle situation, jf. retningslinjernes punkt 158(a). |
| --- | --- |

44.

For det første skal valget af støttemodtagere baseres på objektive og klare kriterier, og støtten skal i princippet ydes på samme måde for alle konkurrenter i samme sektor, hvis de er i samme faktuelle situation, jf. retningslinjernes punkt 158(a).

| 45. | Fritagelsen for affaldsafgiften gælder en bestemt type affald, og kriterierne er fastsat ved lov. Kommissionen finder, at fritagelsen i den foreliggende sag opfylder betingelsen vedrørende objektivitet og klarhed. |
| --- | --- |

45.

Fritagelsen for affaldsafgiften gælder en bestemt type affald, og kriterierne er fastsat ved lov. Kommissionen finder, at fritagelsen i den foreliggende sag opfylder betingelsen vedrørende objektivitet og klarhed.

2)   Betydelig stigning i produktionsomkostningerne

| 46. | For det andet skal miljøafgiften uden lempelser føre til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne, jf. retningslinjernes punkt 158(b). |
| --- | --- |

46.

For det andet skal miljøafgiften uden lempelser føre til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne, jf. retningslinjernes punkt 158(b).

| 47. | De danske myndigheder fremfører, at den stigning i produktionsomkostningerne, som indførelsen af NOX-afgiften medfører, bør tages i betragtning ved vurderingen af, om den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er nødvendig. Selv om NOX-afgiften af politiske årsager i Danmark kan være relevant for fritagelsen for affaldsafgiften, er der dog ingen logisk forbindelse mellem NOX-afgiften og affaldsafgiften. De to afgifter har ganske vist begge miljømæssige formål, men mens den ene tager sigte på nedbringelse af NOX-udledningen, tager den anden sigte på at opnå en bedre affaldshåndtering og en reduktion af affaldsmængderne. Kommissionen tvivler derfor på, at der ved vurderingen af den planlagte fritagelse for affaldsafgiften kan tages hensyn til de øgede produktionsomkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften medfører. Umiddelbart mener Kommissionen i stedet, at det i forbindelse med fritagelsen for affaldsafgiften er den finansielle byrde, som affaldsafgiften medfører, der skal tages i betragtning. At fritagelsen for affaldsafgiften og nedsættelsen af NOX-afgiften skal vurderes særskilt, støttes også af, at fritagelsen for affaldsafgiften efter planen skulle træde i kraft før indførelsen af NOX-afgiften, dvs. at omkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften måtte medføre, endnu ikke ville være opstået på det tidspunkt, hvor det var planen, at fritagelsen for affaldsafgiften skulle træde i kraft. Da affaldsafgiften ikke ændres, er der ingen »stigning« i produktionsomkostningerne. Ifølge de fremlagte oplysninger udgør affaldsafgiften 0,7-1 % af produktionsomkostningerne. Kommissionen betvivler, at en så lille andel kan anses for betydelig, og er derfor foreløbig af den opfattelse, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften ikke opfylder denne betingelse. |
| --- | --- |

47.

De danske myndigheder fremfører, at den stigning i produktionsomkostningerne, som indførelsen af NOX-afgiften medfører, bør tages i betragtning ved vurderingen af, om den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er nødvendig. Selv om NOX-afgiften af politiske årsager i Danmark kan være relevant for fritagelsen for affaldsafgiften, er der dog ingen logisk forbindelse mellem NOX-afgiften og affaldsafgiften. De to afgifter har ganske vist begge miljømæssige formål, men mens den ene tager sigte på nedbringelse af NOX-udledningen, tager den anden sigte på at opnå en bedre affaldshåndtering og en reduktion af affaldsmængderne. Kommissionen tvivler derfor på, at der ved vurderingen af den planlagte fritagelse for affaldsafgiften kan tages hensyn til de øgede produktionsomkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften medfører. Umiddelbart mener Kommissionen i stedet, at det i forbindelse med fritagelsen for affaldsafgiften er den finansielle byrde, som affaldsafgiften medfører, der skal tages i betragtning. At fritagelsen for affaldsafgiften og nedsættelsen af NOX-afgiften skal vurderes særskilt, støttes også af, at fritagelsen for affaldsafgiften efter planen skulle træde i kraft før indførelsen af NOX-afgiften, dvs. at omkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften måtte medføre, endnu ikke ville være opstået på det tidspunkt, hvor det var planen, at fritagelsen for affaldsafgiften skulle træde i kraft. Da affaldsafgiften ikke ændres, er der ingen »stigning« i produktionsomkostningerne. Ifølge de fremlagte oplysninger udgør affaldsafgiften 0,7-1 % af produktionsomkostningerne. Kommissionen betvivler, at en så lille andel kan anses for betydelig, og er derfor foreløbig af den opfattelse, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften ikke opfylder denne betingelse.

3)   Umuligt at vælte den betydelige stigning i produktionsomkostningerne over på forbrugerne

| 48. | For det tredje må ovennævnte betydelige stigning i produktionsomkostningerne ikke kunne væltes over på forbrugerne, uden at det fører til betydelig salgsnedgang, jf. retningslinjernes punkt 158(c). I denne forbindelse kan medlemsstaterne fremlægge skøn over bl.a. den berørte sektors priselasticitet på det relevante geografiske marked samt skøn over mistet salg og/eller lavere fortjenester for virksomhederne i den berørte sektor eller kategori. |
| --- | --- |

48.

For det tredje må ovennævnte betydelige stigning i produktionsomkostningerne ikke kunne væltes over på forbrugerne, uden at det fører til betydelig salgsnedgang, jf. retningslinjernes punkt 158(c). I denne forbindelse kan medlemsstaterne fremlægge skøn over bl.a. den berørte sektors priselasticitet på det relevante geografiske marked samt skøn over mistet salg og/eller lavere fortjenester for virksomhederne i den berørte sektor eller kategori.

| 49. | De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at støttemodtageren har en handelsintensitet på ca. 40 % (se tabel 2). Ifølge disse oplysninger vil handelsintensiteten for grå cement være på [...] %, mens den for hvid cement vil være på [...] %. Til sammenligning skal der som led i vurderingen af risikoen for kulstoflækage for visse energiintensive industrier efter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/29/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (12) foretages tilsvarende beregninger af omkostningsstigningen som følge af CO2-omkostningerne. Efter dette direktivs artikel 10a, stk. 15, udgør en stigning i produktionsomkostningerne på mindst 5 %, beregnet som en andel af bruttoværditilvæksten, sammen med en handelsintensitet på mindst 10 % en risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter, der er underlagt mindre CO2-restriktioner. Danmark har vist, at handelsintensiteten ligger langt over 10 % for cementproduktionen i gennemsnit, og for hvid og grå cement betragtet særskilt. Kommissionen mener derfor, at cementindustrien, hvis der skulle ske en betydelig omkostningsstigning, har en tilstrækkelig høj handelsintensitet til, at der er risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter i lande såvel i som uden for EU. |
| --- | --- |

49.

De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at støttemodtageren har en handelsintensitet på ca. 40 % (se tabel 2). Ifølge disse oplysninger vil handelsintensiteten for grå cement være på [...] %, mens den for hvid cement vil være på [...] %. Til sammenligning skal der som led i vurderingen af risikoen for kulstoflækage for visse energiintensive industrier efter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/29/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (12) foretages tilsvarende beregninger af omkostningsstigningen som følge af CO2-omkostningerne. Efter dette direktivs artikel 10a, stk. 15, udgør en stigning i produktionsomkostningerne på mindst 5 %, beregnet som en andel af bruttoværditilvæksten, sammen med en handelsintensitet på mindst 10 % en risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter, der er underlagt mindre CO2-restriktioner. Danmark har vist, at handelsintensiteten ligger langt over 10 % for cementproduktionen i gennemsnit, og for hvid og grå cement betragtet særskilt. Kommissionen mener derfor, at cementindustrien, hvis der skulle ske en betydelig omkostningsstigning, har en tilstrækkelig høj handelsintensitet til, at der er risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter i lande såvel i som uden for EU.

| 50. | Dette støttes af de danske myndigheders udtalelse om, at den høje handelsintensitet og det forhold, at markedsandelene på udenlandske markeder er lave ([...] %), gør det umuligt at vælte en så betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne. I denne forbindelse skønner de danske myndigheder, at Aalborg Portlands omsætning vil falde med [...] %, hvis virksomheden udsættes for en betydelig omkostningsstigning. |
| --- | --- |

50.

Dette støttes af de danske myndigheders udtalelse om, at den høje handelsintensitet og det forhold, at markedsandelene på udenlandske markeder er lave ([...] %), gør det umuligt at vælte en så betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne. I denne forbindelse skønner de danske myndigheder, at Aalborg Portlands omsætning vil falde med [...] %, hvis virksomheden udsættes for en betydelig omkostningsstigning.

| 51. | Endvidere bemærker Kommissionen, at oplysningerne i tabel 4 viser, at der er negativ korrelation mellem hjemmemarkedsandelen og gennemsnitsprisen som illustreret i nedenstående figur. En sådan korrelation kan være tegn på, at en prisstigning medfører, at virksomheden mister markedsandele. Andre faktorer end prisstigningen kan dog naturligvis også have forårsaget nedgangen i hjemmemarkedsandelene. Denne konklusion tager navnlig ikke højde for Aalborg Portlands konkurrenters prisadfærd. For så vidt som disse konkurrenter var udsat for de samme omkostningsudsving som Aalborg Portland og havde matchet Aalborg Portlands prisændringer, er følgerne af en ensidig prisændring fra Aalborg Portlands side undervurderet i denne figur. |
| --- | --- |

51.

Endvidere bemærker Kommissionen, at oplysningerne i tabel 4 viser, at der er negativ korrelation mellem hjemmemarkedsandelen og gennemsnitsprisen som illustreret i nedenstående figur. En sådan korrelation kan være tegn på, at en prisstigning medfører, at virksomheden mister markedsandele. Andre faktorer end prisstigningen kan dog naturligvis også have forårsaget nedgangen i hjemmemarkedsandelene. Denne konklusion tager navnlig ikke højde for Aalborg Portlands konkurrenters prisadfærd. For så vidt som disse konkurrenter var udsat for de samme omkostningsudsving som Aalborg Portland og havde matchet Aalborg Portlands prisændringer, er følgerne af en ensidig prisændring fra Aalborg Portlands side undervurderet i denne figur.

Image

| 52. | Som det fremgår af tabel 4, er det forhold, at hjemmemarkedsandelen svinger en del, også tegn på konkurrence på markedet, hvilket naturligvis begrænser muligheden for at vælte omkostningerne over på forbrugerne. |
| --- | --- |

52.

Som det fremgår af tabel 4, er det forhold, at hjemmemarkedsandelen svinger en del, også tegn på konkurrence på markedet, hvilket naturligvis begrænser muligheden for at vælte omkostningerne over på forbrugerne.

| 53. | Endelig ser det ikke ud til, at Aalborg Portland ville være i stand til at vælte betydelige omkostningsstigninger over på kunderne (13). For som påpeget ovenfor forventes stigningerne i omkostningerne ved råmaterialer og energi at udgøre [...] % af virksomhedens omsætning i 2009. Desuden menes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] % i 2009. NOX-afgiften vil tegne sig for ca. 1,78 % af omsætningen, selv med det planlagte fradrag. På trods af disse omkostningsstigninger, og som anført i punkt 35, har de danske myndigheder også forklaret, at Aalborg Portland ikke vil kunne forhøje sine hjemmemarkedspriser med mere end de 2-3 % om året, som konkurrenterne også vil forhøje priserne med, og de har derved ladet forstå, at virksomheden ikke vil kunne vælte samtlige omkostningsstigninger over på forbrugerne, selv uden NOX-afgiften. |
| --- | --- |

53.

Endelig ser det ikke ud til, at Aalborg Portland ville være i stand til at vælte betydelige omkostningsstigninger over på kunderne (13). For som påpeget ovenfor forventes stigningerne i omkostningerne ved råmaterialer og energi at udgøre [...] % af virksomhedens omsætning i 2009. Desuden menes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] % i 2009. NOX-afgiften vil tegne sig for ca. 1,78 % af omsætningen, selv med det planlagte fradrag. På trods af disse omkostningsstigninger, og som anført i punkt 35, har de danske myndigheder også forklaret, at Aalborg Portland ikke vil kunne forhøje sine hjemmemarkedspriser med mere end de 2-3 % om året, som konkurrenterne også vil forhøje priserne med, og de har derved ladet forstå, at virksomheden ikke vil kunne vælte samtlige omkostningsstigninger over på forbrugerne, selv uden NOX-afgiften.

| 54. | På denne baggrund er Kommissionen nået frem til den foreløbige konklusion, at det ganske vist kan være vanskeligt for støttemodtageren at vælte en betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne, men at det ikke er påvist, at affaldsafgiften medfører en betydelig stigning, jf. punkt 47. Kommissionen betvivler derfor, at den anmeldte fritagelse er nødvendig. |
| --- | --- |

54.

På denne baggrund er Kommissionen nået frem til den foreløbige konklusion, at det ganske vist kan være vanskeligt for støttemodtageren at vælte en betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne, men at det ikke er påvist, at affaldsafgiften medfører en betydelig stigning, jf. punkt 47. Kommissionen betvivler derfor, at den anmeldte fritagelse er nødvendig.

4.2.4.   Støttens proportionalitet

| 55. | Med hensyn til proportionalitet skal de enkelte støttemodtagere ifølge retningslinjernes punkt 159 opfylde en af følgende betingelser:






  a) | de skal betale en andel af den nationale afgift, der stort set svarer til hver enkelt støttemodtagers miljøresultater sammenlignet med resultaterne for den bedste teknik inden for EØS-området. Støttemodtagerne kan højst opnå en lempelse, der svarer til stigningen i produktionsomkostningerne som følge af afgiften, med anvendelse af den bedste teknik, og som ikke kan væltes over på forbrugerne |
| --- | --- | --- |

55.

Med hensyn til proportionalitet skal de enkelte støttemodtagere ifølge retningslinjernes punkt 159 opfylde en af følgende betingelser:

a)

de skal betale en andel af den nationale afgift, der stort set svarer til hver enkelt støttemodtagers miljøresultater sammenlignet med resultaterne for den bedste teknik inden for EØS-området. Støttemodtagerne kan højst opnå en lempelse, der svarer til stigningen i produktionsomkostningerne som følge af afgiften, med anvendelse af den bedste teknik, og som ikke kan væltes over på forbrugerne

| b) | de skal betale mindst 20 % af den nationale afgift, medmindre en lavere sats kan begrundes |
| --- | --- |

b)

de skal betale mindst 20 % af den nationale afgift, medmindre en lavere sats kan begrundes

| c) | de kan indgå aftale med medlemsstaterne, hvorved de forpligter sig til at nå miljøbeskyttelsesmål, der har samme virkning, som hvis punkt 1 eller 2 eller minimumsafgiften i Fællesskabet blev anvendt. |
| --- | --- |

c)

de kan indgå aftale med medlemsstaterne, hvorved de forpligter sig til at nå miljøbeskyttelsesmål, der har samme virkning, som hvis punkt 1 eller 2 eller minimumsafgiften i Fællesskabet blev anvendt.

| 56. | De danske myndigheder har ikke kunnet bevise, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften opfylder nogen af ovennævnte betingelser. Hvad den første betingelse angår, har de forklaret, at de ikke er i besiddelse af oplysninger om den bedste teknik, og at dette heller ikke er et krav i forbindelse med den planlagte foranstaltning. Da foranstaltningen indebærer fuldstændig afgiftsfritagelse for det pågældende affald, kan anden betingelse heller ikke anses for at være opfyldt. Den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er ikke afhængig af, at der indgås miljøaftaler, dvs. at den tredje betingelse heller ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

56.

De danske myndigheder har ikke kunnet bevise, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften opfylder nogen af ovennævnte betingelser. Hvad den første betingelse angår, har de forklaret, at de ikke er i besiddelse af oplysninger om den bedste teknik, og at dette heller ikke er et krav i forbindelse med den planlagte foranstaltning. Da foranstaltningen indebærer fuldstændig afgiftsfritagelse for det pågældende affald, kan anden betingelse heller ikke anses for at være opfyldt. Den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er ikke afhængig af, at der indgås miljøaftaler, dvs. at den tredje betingelse heller ikke er opfyldt.

| 57. | Med fritagelsen for affaldsafgiften ville støttemodtageren ikke længere have noget incitament til at opfylde afgiftens formål. Kommissionen er derfor nået frem til den foreløbige konklusion, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften ikke er proportionel. |
| --- | --- |

57.

Med fritagelsen for affaldsafgiften ville støttemodtageren ikke længere have noget incitament til at opfylde afgiftens formål. Kommissionen er derfor nået frem til den foreløbige konklusion, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften ikke er proportionel.

4.3.   Konklusion

| 58. | På grundlag af denne foreløbige undersøgelse betvivler Kommissionen både støtteforanstaltningens nødvendighed og proportionalitet. |
| --- | --- |

58.

På grundlag af denne foreløbige undersøgelse betvivler Kommissionen både støtteforanstaltningens nødvendighed og proportionalitet.

| 59. | Kommissionen finder henvisningen til indførelsen af NOX-afgiften irrelevant, idet den NOX-afgift, som støttemodtageren skal betale, på ingen måde vil bidrage til at opfylde affaldsafgiftens formål. At der ikke er nogen objektiv forbindelse mellem de to foranstaltninger, støttes desuden af, at deres planlagte varighed kun delvis falder sammen. |
| --- | --- |

59.

Kommissionen finder henvisningen til indførelsen af NOX-afgiften irrelevant, idet den NOX-afgift, som støttemodtageren skal betale, på ingen måde vil bidrage til at opfylde affaldsafgiftens formål. At der ikke er nogen objektiv forbindelse mellem de to foranstaltninger, støttes desuden af, at deres planlagte varighed kun delvis falder sammen.

| 60. | Med hensyn til vurderingen af, om støtteforanstaltningen er nødvendig, betvivler Kommissionen desuden, at affaldsafgiften kan anses for at føre til en »betydelig stigning i produktionsomkostningerne«. |
| --- | --- |

60.

Med hensyn til vurderingen af, om støtteforanstaltningen er nødvendig, betvivler Kommissionen desuden, at affaldsafgiften kan anses for at føre til en »betydelig stigning i produktionsomkostningerne«.

| 61. | På nuværende tidspunkt tvivler Kommissionen derfor på, at den planlagte foranstaltning er forenelig med fællesmarkedet, og den har i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999 besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure og opfordre Danmark til at fremsætte bemærkninger dertil. |
| --- | --- |

61.

På nuværende tidspunkt tvivler Kommissionen derfor på, at den planlagte foranstaltning er forenelig med fællesmarkedet, og den har i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999 besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure og opfordre Danmark til at fremsætte bemærkninger dertil.

5.   BESLUTNING

| 62. | På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte bemærkninger og fremlægge alle de oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningen. De danske myndigheder bedes omgående sende de potentielle støttemodtagere en kopi af dette brev. |
| --- | --- |

62.

På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte bemærkninger og fremlægge alle de oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningen. De danske myndigheder bedes omgående sende de potentielle støttemodtagere en kopi af dette brev.

| 63. | Kommissionen skal minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og henviser til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999, hvor det er fastsat, at ulovligt udbetalt støtte kan kræves tilbagebetalt af støttemodtageren. |
| --- | --- |

63.

Kommissionen skal minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og henviser til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999, hvor det er fastsat, at ulovligt udbetalt støtte kan kræves tilbagebetalt af støttemodtageren.

| 64. | Kommissionen advarer Danmark om, at andre interesserede parter vil blive underrettet ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.” |
| --- | --- |

64.

Kommissionen advarer Danmark om, at andre interesserede parter vil blive underrettet ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.”

---

(1)  ĠU C 82, 1.4.2008, p. 1.

1

(2)  Lempelsen af NOX-afgiften behandles i statsstøttesag N 327/08 og vil blive genstand for en særskilt kommissionsbeslutning.

2

X

(3)  I 2004 havde Aalborg Portland et brændselsforbrug på ca. 14 mio. GJ og udledte 8,1 mio. kg NOX (ca. 575 g NOX pr. GJ). I 2006 var virksomhedens brændselsforbrug på ca. 15 PJ, hvilket medførte en udledning på ca. 8,2 mio. kg NOX.

3

X

X

X

(4)  Efter det planlagte bundfradrag, vil støttemodtageren stadig have NOX-udledninger på ca. 260 g/GJ. Den tilsvarende mængde for andre virksomheder med særlig store NOX-udledninger vil være 185 g/GJ for off-shore i Nordsøen, 85 g/GJ for raffinaderier og 63-135 g/GJ for centrale kraftværker.

4

X

X

(5)  Virksomheden har således etableret et processtyringssystem, der opfylder følgende miljøstandarder: ISO 14001 og EMAS.

5

(6)  Uden fradrag skulle cementvirksomheden have betalt en NOX-afgift på 32 mio. DKK. Efter fradraget, der anslås til ca.15 mio. DKK, skal virksomheden betale en afgift på 17 mio. DKK, dvs. ca. 53 % (17 mio. DKK/32 mio. DKK) af den fulde afgift.

6

X

(7)  Omfattet af tavshedspligten.

7

Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

Tabel 1:

(8)  Oplysningerne vedrører kun fem år, da der i Danmark er en forpligtelse til at opbevare regnskabsmateriale i fem år, og det derfor er vanskeligt at få pålidelige oplysninger for en længere periode.

8

(9)  De to virksomheder er tyske.

9

(10)  EUT C 82 af 1.4.2008, s. 1.

10

(11)  Dom afsagt af Retten i Første Instans den 10. april 2008 i sag T-233/2004 (NOX-dommen), Sml. 2008 II, s. 591, Domstolens dom af 22. december 2008 i sag C-487/2006 P (British Aggregates Association mod Kommissionen), Sml. 2008 (nummer foreligger ikke), og Rettens dom af 18. december 2008 i de forenede sager T-211/2004 og T-215/2004 (Gibraltar-dommen), Sml. 2008 (nummer foreligger ikke). Både NOX-dommen og Gibraltar-dommen er appelleret. Appellen vedrører dog ikke den nævnte tretrinsanalyse som sådan.

11

X

X

(12)  EUT L 140 af 5.6.2009, s. 63.

12

(13)  Med hensyn til situationen uden for Danmark ville den omstændighed, at virksomheden altid har små markedsandele på sine eksportmarkeder, gøre det vanskeligt for den at vælte sine omkostningsstigninger over på kunderne på disse markeder.

13

---

| 24.4.2010 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 105/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 105/11

---

Notifika minn qabel ta' konċentrazzjoni

(Każ COMP/M.5803 – Eurovia/Tarmac)

(Test b’relevanza għaż-ŻEE)

2010/C 105/04

| 1. | Fid-19 ta’ April 2010, il-Kummissjoni rċeviet notifika ta' konċentrazzjoni proposta skont l-Artikolu 4 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 139/2004 (1), li permezz tagħha l-impriża Eurovia SA (“Eurovia”, Franza), li hija proprjetà tal-grupp Vinci (“Vinci”, Franza), takkwista fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(b) tar-Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet il-kontroll ta' bosta partijiet tal-impriżi Tarmac International Holding BV u Tarmac Deutschland International GMBH (flimkien “Tarmac”, ir-Renju Unit) permezz tax-xiri ta' ishma. |
| --- | --- |

1.

Fid-19 ta’ April 2010, il-Kummissjoni rċeviet notifika ta' konċentrazzjoni proposta skont l-Artikolu 4 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 139/2004 (1), li permezz tagħha l-impriża Eurovia SA (“Eurovia”, Franza), li hija proprjetà tal-grupp Vinci (“Vinci”, Franza), takkwista fit-tifsira tal-Artikolu 3(1)(b) tar-Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet il-kontroll ta' bosta partijiet tal-impriżi Tarmac International Holding BV u Tarmac Deutschland International GMBH (flimkien “Tarmac”, ir-Renju Unit) permezz tax-xiri ta' ishma.

| 2. | L-attivitajiet kummerċjali tal-impriżi kkonċernati huma:






  — | Eurovia: bini u tiswija ta' toroq, ferroviji u infrastrutturi tal-ajruport, produzzjoni u bejgħ ta' asfalt u ramel, |
| --- | --- | --- |

2.

L-attivitajiet kummerċjali tal-impriżi kkonċernati huma:

—

Eurovia: bini u tiswija ta' toroq, ferroviji u infrastrutturi tal-ajruport, produzzjoni u bejgħ ta' asfalt u ramel,

| — | Tarmac: produzzjoni u bejgħ ta' asfalt u ramel. |
| --- | --- |

—

Tarmac: produzzjoni u bejgħ ta' asfalt u ramel.

| 3. | Wara eżami preliminari, il-Kummissjoni ssib li l-operazzjoni nnotifikata tista' taqa' fl-ambitu tar-Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet. Madanakollu, id-deċiżjoni finali dwar dan il-punt hija riżervata. |
| --- | --- |

3.

Wara eżami preliminari, il-Kummissjoni ssib li l-operazzjoni nnotifikata tista' taqa' fl-ambitu tar-Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet. Madanakollu, id-deċiżjoni finali dwar dan il-punt hija riżervata.

| 4. | Il-Kummissjoni tistieden lill-partijiet terzi interessati biex jibagħtu kwalunkwe kumment li jista’ jkollhom dwar l-operazzjoni proposta lill-Kummissjoni.
  Il-kummenti jridu jaslu għand il-Kummissjoni mhux aktar tard minn għaxart ijiem wara d-data ta’ din il-pubblikazzjoni. Il-kummenti jistgħu jintbagħtu lill-Kummissjoni bil-feks (+32 22964301), jew b'emejl lil COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu jew bil-posta, taħt in-numru ta' referenza COMP/M.5803 – Eurovia/Tarmac, fl-indirizz li ġej:





  Il-Kummissjoni Ewropea |
| --- | --- |
| Direttorat Ġenerali għall-Kompetizzjoni |
| Reġistru tal-Amalgamazzjonijiet |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Il-Kummissjoni tistieden lill-partijiet terzi interessati biex jibagħtu kwalunkwe kumment li jista’ jkollhom dwar l-operazzjoni proposta lill-Kummissjoni.

Il-kummenti jridu jaslu għand il-Kummissjoni mhux aktar tard minn għaxart ijiem wara d-data ta’ din il-pubblikazzjoni. Il-kummenti jistgħu jintbagħtu lill-Kummissjoni bil-feks (+32 22964301), jew b'emejl lil COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu jew bil-posta, taħt in-numru ta' referenza COMP/M.5803 – Eurovia/Tarmac, fl-indirizz li ġej:

Il-Kummissjoni Ewropea

Direttorat Ġenerali għall-Kompetizzjoni

Reġistru tal-Amalgamazzjonijiet

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ĠU L 24, 29.1.2004, p. 1 (ir-“Regolament tal-KE dwar l-Għaqdiet”).

---

ATTI OĦRAJN

Il-Kummissjoni Ewropea

| 24.4.2010 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 105/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 105/12

---

Pubblikazzjoni ta' applikazzjoni għal emenda skont l-Artikolu 6(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 510/2006 dwar il-protezzjoni tal-indikazzjonijiet ġeografiċi u d-denominazzjonijiet tal-oriġini għall-prodotti agrikoli u l-oġġetti tal-ikel

2010/C 105/05

Din il-pubblikazzjoni tikkonferixxi d-dritt għal oġġezzjoni għall-applikazzjoni għal emenda skont l-Artikolu 7 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 510/2006 (1). Id-dikjarazzjonijiet ta' oġġezzjoni għandhom jaslu għand il-Kummissjoni fi żmien sitt xhur mid-data ta' din il-pubblikazzjoni.

APPLIKAZZJONI GĦAL EMENDA

IR-REGOLAMENT TAL-KUNSILL (KE) Nru 510/2006

Applikazzjoni għal emenda skont l-Artikolu 9

“LIMONE DI SORRENTO”

Nru tal-KE: IT-PGI-0105-0098-06.11.2007

IĠP ( X ) DOP ( )

1.   Intestatura tal-ispeċifikazzjoni affettwata mill-emenda:

| — |  | Isem il-prodott |
| --- | --- | --- |
| — |  | Deskrizzjoni tal-prodott |
| — |  | Żona ġeografika |
| — |  | Prova tal-oriġini |
| — | | Metodu tal-produzzjoni |
| — | | Rabta |
| — | | Tikkettar |
| — | | Rekwiżiti nazzjonali |
| — | | Oħrajn [għandhom jiġu speċifikati] |

—



Isem il-prodott

—



Deskrizzjoni tal-prodott

—



Żona ġeografika

—



Prova tal-oriġini

—

Image

Metodu tal-produzzjoni

—

Image

Rabta

—

Image

Tikkettar

—

Image

Rekwiżiti nazzjonali

—

Image

Oħrajn [għandhom jiġu speċifikati]

2.   Tip ta' emenda(i):

| — | | Emenda tad-Dokument Uniku jew tas-Sinteżi |
| --- | --- | --- |
| — |  | Emenda tal-Ispeċifikazzjoni tad-DOP jew tal-IĠP irreġistrata li għaliha la d-dokument uniku u lanqas is-sinteżi ma ġew ippubblikati |
| — |  | Emenda għall-Ispeċifikazzjoni li ma għandhiex bżonn emendi tad-dokument uniku ppubblikat (l-Artikolu 9(3) tar-Regolament (KE) Nru 510/2006) |
| — |  | Emenda temporanja tal-Ispeċifikazzjoni li tirriżulta mill-adozzjoni tal-miżuri sanitarji jew fitosanitarji imposti mill-awtoritajiet pubbliċi (l-Artikolu 9(4) tar-Regolament (KE) Nru 510/2006) |

—

Image

Emenda tad-Dokument Uniku jew tas-Sinteżi

—



Emenda tal-Ispeċifikazzjoni tad-DOP jew tal-IĠP irreġistrata li għaliha la d-dokument uniku u lanqas is-sinteżi ma ġew ippubblikati

—



Emenda għall-Ispeċifikazzjoni li ma għandhiex bżonn emendi tad-dokument uniku ppubblikat (l-Artikolu 9(3) tar-Regolament (KE) Nru 510/2006)

—



Emenda temporanja tal-Ispeċifikazzjoni li tirriżulta mill-adozzjoni tal-miżuri sanitarji jew fitosanitarji imposti mill-awtoritajiet pubbliċi (l-Artikolu 9(4) tar-Regolament (KE) Nru 510/2006)

3.   Emenda(/i):

3.1.   Metodu tal-produzzjoni:

| — | Fl-Artikolu 4(3), ġiet emendata d-deskrizzjoni tal-ispeċifikazzjoni tal-prodott attwali tal-kannizzati użati għat-tkabbir tal-pjanti tal-“Limone di Sorrento”; li għalkemm isemmi li preferibbilment jintużaw bsaten magħmulin mill-injam tas-siġar tal-qastan, imma jistgħu jintużaw ukoll bsaten magħmulin minn tip ieħor ta' injam u/jew ligi tal-metall (sakemm il-materjal tal-bsaten ma jaffettwax il-kwalità tal-prodott). |
| --- | --- |

—

Fl-Artikolu 4(3), ġiet emendata d-deskrizzjoni tal-ispeċifikazzjoni tal-prodott attwali tal-kannizzati użati għat-tkabbir tal-pjanti tal-“Limone di Sorrento”; li għalkemm isemmi li preferibbilment jintużaw bsaten magħmulin mill-injam tas-siġar tal-qastan, imma jistgħu jintużaw ukoll bsaten magħmulin minn tip ieħor ta' injam u/jew ligi tal-metall (sakemm il-materjal tal-bsaten ma jaffettwax il-kwalità tal-prodott).

Barra minn hekk, minħabba li ma joħroġx ċar mill-ispeċifikazzjoni attwali li l-metodu tat-tkabbir tradizzjonali tal-lumi “Limone di Sorrento” jsir billi l-pjanti jitkabbru taħt strutturi magħmulin minn bsaten u mgħottijin jew inkella fid-dell ta' pjanti jew siġar oħra, inbidlet l-ordni tal-partijiet differenti tas-sentenza sabiex il-kunċett ikun iktar ċar.

| — | Fl-Artikolu 4(5) u fl-Artikolu 5(4), ġiet emendata d-data ta' meta jibda jinqata' l-lumi. Minħabba l-bidla fil-klima li seħħet fid-dinja fl-aħħar snin, il-lumi issa qiegħed jieħu inqas żmien biex isir u konsegwentement id-data ta' meta jibda jinqata' tressqet 'il quddiem b'xahar jiġifieri mill-1 ta' Frar għall-1 ta' Jannar. |
| --- | --- |

—

Fl-Artikolu 4(5) u fl-Artikolu 5(4), ġiet emendata d-data ta' meta jibda jinqata' l-lumi. Minħabba l-bidla fil-klima li seħħet fid-dinja fl-aħħar snin, il-lumi issa qiegħed jieħu inqas żmien biex isir u konsegwentement id-data ta' meta jibda jinqata' tressqet 'il quddiem b'xahar jiġifieri mill-1 ta' Frar għall-1 ta' Jannar.

| — | Fit-tielet paragrafu mill-aħħar tal-Artikolu 4, ġiet emendata l-produzzjoni massima tal-lumi għal kull ettaru. Wara li ġie rrikonoxxut l-istatus tal-IĠP, kif ukoll it-titjib li sar fil-metodi tradizzjonali tat-tkabbir, l-għajnuna li taw l-agronomi responsabbli mill-konsorzju tal-prodott u l-kundizzjonijiet klimatiċi li qed jinbidlu, wieħed jinnota li hemm żieda fil-potenzjal tat-tkabbir tal-“Limone di Sorrento”. Barra minn hekk, pjanti ġodda li issa huma għal kollox produttivi ħadu post dawk il-pjanti li għaddew ħafna snin minn fuqhom jew li kienu attakkati mill-kankru tal-gomma u dan, flimkien mal-fatt li qiegħed jerġa' jintuża l-fertilizzant organiku, ifisser li r-rendiment medju annwali għal kull pjanta issa huwa ħafna ogħla, bla ma tiġi affettwata l-kwalità tal-prodott. |
| --- | --- |

—

Fit-tielet paragrafu mill-aħħar tal-Artikolu 4, ġiet emendata l-produzzjoni massima tal-lumi għal kull ettaru. Wara li ġie rrikonoxxut l-istatus tal-IĠP, kif ukoll it-titjib li sar fil-metodi tradizzjonali tat-tkabbir, l-għajnuna li taw l-agronomi responsabbli mill-konsorzju tal-prodott u l-kundizzjonijiet klimatiċi li qed jinbidlu, wieħed jinnota li hemm żieda fil-potenzjal tat-tkabbir tal-“Limone di Sorrento”. Barra minn hekk, pjanti ġodda li issa huma għal kollox produttivi ħadu post dawk il-pjanti li għaddew ħafna snin minn fuqhom jew li kienu attakkati mill-kankru tal-gomma u dan, flimkien mal-fatt li qiegħed jerġa' jintuża l-fertilizzant organiku, ifisser li r-rendiment medju annwali għal kull pjanta issa huwa ħafna ogħla, bla ma tiġi affettwata l-kwalità tal-prodott.

Bħala riżultat ta' dan, l-ispeċifikazzjoni tal-prodott issa tirreferi għal figura ogħla ta' 35-45 tunnellata għall-produzzjoni massima ta' lumi għall kull ettaru. Dan il-fenomenu juri l-potenzjal attwali.

| — | Fl-aħħar punt tal-Artikolu 6, ir-rendiment tas-sugu tal-lumi tnaqqas minn 30 % għal 25 %. Il-monitoraġġ li sar tar-rendiment li ħareġ mit-tagħsir bil-magni, b'tali mod li l-pressjoni tal-estrazzjoni kienet irregolata sabiex tillimita l-preżenza tas-sustanza solida jiġifieri t-turbidità tas-sugu, wera li r-rendiment kultant jinżel taħt it-30 % imma dejjem ikun iktar minn 25 %. Dawn is-sejbiet fissru li l-figura kellha tiġi aġġornata fl-ispeċifikazzjoni tal-prodott. |
| --- | --- |

—

Fl-aħħar punt tal-Artikolu 6, ir-rendiment tas-sugu tal-lumi tnaqqas minn 30 % għal 25 %. Il-monitoraġġ li sar tar-rendiment li ħareġ mit-tagħsir bil-magni, b'tali mod li l-pressjoni tal-estrazzjoni kienet irregolata sabiex tillimita l-preżenza tas-sustanza solida jiġifieri t-turbidità tas-sugu, wera li r-rendiment kultant jinżel taħt it-30 % imma dejjem ikun iktar minn 25 %. Dawn is-sejbiet fissru li l-figura kellha tiġi aġġornata fl-ispeċifikazzjoni tal-prodott.

3.2.   Rabta:

| — | L-emenda hija l-inklużjoni ta' verżjoni ġdida tal-punt 4.6 tas-sommarju ppubblikat fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej (ĠU C 77, 17.3.2000, p. 5). |
| --- | --- |

—

L-emenda hija l-inklużjoni ta' verżjoni ġdida tal-punt 4.6 tas-sommarju ppubblikat fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej (ĠU C 77, 17.3.2000, p. 5).

It-test issa jsemmi fatturi varji li juru kemm ilu jeżisti l-“Limone di Sorrento” fil-peniżola ta' Sorrento u kemm it-tkabbir tal-lumi huwa importanti għan-nies tal-lokal. Tneħħew ukoll, ir-referenzi għat-tip ta' injam użat għall-bsaten li minnhom isiru l-kannizzati.

L-eliminazzjoni tal-ispeċifkazzjoni tal-injam tas-siġar tal-qastan li jintuża għall-pergli hija konsegwenza loġika tal-emenda mitluba għall-metodu tal-produzzjoni li tippermetti li l-gwarniċi jsiru minn kannizzati u bsaten magħmulin minn injam ieħor għajr mill-injam tas-siġar tal-qastan. Din l-emenda hija ġġustifikata mill-fatt li, il-pajżaġġ ilu mill-1800 sal-lum ikkaratterizzat mill-preżenza tas-siġar tal-lumi li jikbru taħt il-pergli jew fid-dell ta' pjanti oħra ogħla sabiex ikunu protetti fix-xitwa.

Ir-referenza għall-bsaten magħmulin mill-injam tas-siġar tal-qastan hija sempliċiment dettall tekniku u storiku fir-rigward tal-metodu ta' kif jitkabbar il-lumi – hija irrilevanti sabiex tiġi stabbilita rabta bejn iż-żona u l-prodott. Ta' min wieħed isemmi li l-pajżaġġ u l-kampanja ħadu s-sura tagħhom bis-saħħa tal-ħiliet li għandhom il-bdiewa tal-post fl-iddisinjar, u l-bini tal-istrutturi bl-aqwa materjal li kien disponibbli f'dak iż-żmien, li kienu tajbin biex jipproteġu s-siġar tal-lumi u għalhekk żguraw li l-frott isir kif suppost. Il-bdiewa għażlu l-injam tas-siġar tal-qastan sempliċiment minħabba l-proprjetajiet tekniċi li għandu: kien iktar iebes, iktar faċli biex jinħadem u iktar b'saħħtu mill-injam tas-siġar tal-alnu u għalhekk ta prova li hu iktar adattat sabiex isiru l-bsaten tal-pergli minnu. Minn dak li nsibu hawn fuq, huwa ċar li l-eżistenza tal-pergli stess hija fattur li jorbot iż-żona mal-“Limone di Sorrento” – dawn minn dejjem kienu parti integrali tal-metodu tal-produzzjoni minħabba li l-għan tagħhom hu li jipproteġu l-frott u li jiżguraw li l-frott isir gradwalment. Huwa għalhekk raġonevoli li jingħad li r-referenzi għat-tip ta' injam użat sabiex isiru l-bsaten huma referenzi storiċi biss u ma għandhom xejn x'jaqsmu mar-rabta każwali bejn iż-żona ġeografika u l-kwalità tal-“Limone di Sorrento”.

Abbażi ta' dan, jitqies li l-verżjoni l-ġdida tal-punt 5.3 tad-dokument uniku hija kompatibbli mal-kundizzjonijiet li wasslu għad-denominazzjoni biex tkun reġistrata.

3.3.   Tikkettar:

| — | Fl-ewwel paragrafu tal-Artikolu 7, żdied punt fir-rigward tal-prodott li jinħareġ għall-konsum. L-ispeċifikazzjoni tal-prodott attwali tiddikjara li l-prodott hu kkumerċjalizzat biss f'“kontenituri riġidi” filwaqt li hija prattika komuni, partikolarment għal dawk li jkabbru l-lumi, li jbiegħuh bil-waħda. |
| --- | --- |

—

Fl-ewwel paragrafu tal-Artikolu 7, żdied punt fir-rigward tal-prodott li jinħareġ għall-konsum. L-ispeċifikazzjoni tal-prodott attwali tiddikjara li l-prodott hu kkumerċjalizzat biss f'“kontenituri riġidi” filwaqt li hija prattika komuni, partikolarment għal dawk li jkabbru l-lumi, li jbiegħuh bil-waħda.

Minħabba d-dispożizzjoni li tipprovdi l-possibbiltà li l-lumi jiġi kkummerċjalizzat bil-waħda sar neċessarju li jkun hemm arranġamenti dwar it-twaħħil tal-istikers sabiex ikun dejjem faċli għall-konsumaturi sabiex jidentifikawh u sabiex tkun żgurata t-traċċabbiltà. Għalhekk, il-verżjoni l-ġdida tal-ispeċifikazzjoni tal-prodott titlob li, meta l-“Limone di Sorrento” bl-IĠP jinbiegħ bil-waħda, 80 % tal-lumi jkollu l-istiker.

| — | Meta l-Artikolu 7 jirreferi għal “prodotti sekondarji”, kien neċessarju li jitħassru l-kliem “tal-ingredjenti” sabiex il-paragrafu jingħata s-sens it-tajjeb u sabiex jiġu evitati l-interpretazzjonijiet ħżiena. L-ispeċifikazzjoni attwali tal-prodott tirreferi għat-tismija tal-IĠP fuq it-tikketti tal-prodotti pproċessati u mhux, kif inhu implikat b'mod ħażin fil-kliem użat għall-ispeċifikazzjoni, għal-lumi “Limone di Sorrento” elenkat fost l-ingredjenti tal-prodott ipproċessat. |
| --- | --- |

—

Meta l-Artikolu 7 jirreferi għal “prodotti sekondarji”, kien neċessarju li jitħassru l-kliem “tal-ingredjenti” sabiex il-paragrafu jingħata s-sens it-tajjeb u sabiex jiġu evitati l-interpretazzjonijiet ħżiena. L-ispeċifikazzjoni attwali tal-prodott tirreferi għat-tismija tal-IĠP fuq it-tikketti tal-prodotti pproċessati u mhux, kif inhu implikat b'mod ħażin fil-kliem użat għall-ispeċifikazzjoni, għal-lumi “Limone di Sorrento” elenkat fost l-ingredjenti tal-prodott ipproċessat.

L-inklużjoni tal-kliem “tal-ingredjenti” fl-ispeċifikazzjoni attwali tal-prodott kienet ir-riżultat ta' sempliċiment żball fl-abbozzar; tabilħaqq, il-paragrafu li jmiss jirreferi b'mod korrett għal “kontrolli tal-użu tajjeb tal-indikazzjoni IĠP għal-‘Limone di Sorrento’ fi prodotti sekondarji u/jew ipproċessati”.

| — | Fil-paragrafu ta' qabel tal-aħħar tal-Artikolu 7, tneħħiet ir-referenza għat-terminu “konsorzji” (konsorzja) li tista' tiżdied mat-tikketti tal-indikazzjoni tal-IĠP tal-“Limone di Sorrento”, hekk kif il-leġiżlazzjoni dwar il-konsorzja għall-protezzjoni tal-indikazzjonijiet ġeografiċi (iktar speċifiku, il-Liġi Nru 526/1999 tal-21 ta' Diċembru 1999) tiddikjara li kull denominazzjoni jista' jkollha konsorzju wieħed awtorizzat. Minħabba li diġà jeżisti konsorzju tal-“Limone di Sorrento” li ġie rikonoxxut taħt din il-Liġi, dan ovvjament imur kontra l-leġiżlazzjoni jekk ikollhom jidhru konsorzji oħra fuq it-tikketti. |
| --- | --- |

—

Fil-paragrafu ta' qabel tal-aħħar tal-Artikolu 7, tneħħiet ir-referenza għat-terminu “konsorzji” (konsorzja) li tista' tiżdied mat-tikketti tal-indikazzjoni tal-IĠP tal-“Limone di Sorrento”, hekk kif il-leġiżlazzjoni dwar il-konsorzja għall-protezzjoni tal-indikazzjonijiet ġeografiċi (iktar speċifiku, il-Liġi Nru 526/1999 tal-21 ta' Diċembru 1999) tiddikjara li kull denominazzjoni jista' jkollha konsorzju wieħed awtorizzat. Minħabba li diġà jeżisti konsorzju tal-“Limone di Sorrento” li ġie rikonoxxut taħt din il-Liġi, dan ovvjament imur kontra l-leġiżlazzjoni jekk ikollhom jidhru konsorzji oħra fuq it-tikketti.

| — | Fl-aħħar, fl-Artikolu 7 wkoll, inbidlet l-ortografija tal-kelma “Limoni” (lumi) fil-parti grafika tal-logo tal-prodott u issa hija konformi mad-deskrizzjoni li hemm irreġistrata fir-Regolament (KE) Nru 2446/2000 tas-6 ta' Novembru 2000: “Limone”. Din hija sempliċiment korrezzjoni tal-iżball fit-tipa – fl-ispeċifikazzjoni tal-prodott, “Limoni di Sorrento” tidher biss fid-deskrizzjoni tal-logo filwaqt li l-bqija tat-test jagħmel referenza kif suppost għal-“Limone di Sorrento”. |
| --- | --- |

—

Fl-aħħar, fl-Artikolu 7 wkoll, inbidlet l-ortografija tal-kelma “Limoni” (lumi) fil-parti grafika tal-logo tal-prodott u issa hija konformi mad-deskrizzjoni li hemm irreġistrata fir-Regolament (KE) Nru 2446/2000 tas-6 ta' Novembru 2000: “Limone”. Din hija sempliċiment korrezzjoni tal-iżball fit-tipa – fl-ispeċifikazzjoni tal-prodott, “Limoni di Sorrento” tidher biss fid-deskrizzjoni tal-logo filwaqt li l-bqija tat-test jagħmel referenza kif suppost għal-“Limone di Sorrento”.

3.4.   Rekwiżiti nazzjonali:

| — | Żewġ sentenzi li jagħtu s-setgħa lir-Reġjun sabiex jemenda l-ispeċifikazzjoni tal-prodott tħassru mit-tieni sal-ħames subparagrafi tal-Artikolu 4. |
| --- | --- |

—

Żewġ sentenzi li jagħtu s-setgħa lir-Reġjun sabiex jemenda l-ispeċifikazzjoni tal-prodott tħassru mit-tieni sal-ħames subparagrafi tal-Artikolu 4.

B'mod iktar speċifiku, is-sentenza li tħassret mit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 4 tat lill-korpi tekniċi reġjonali s-setgħa li jiġu adottati modi oħra għat-tkabbir tal-“Limone di Sorrento” għajr dawk imsemmijin fl-ispeċifikazzjoni.

Is-sentenza li tħassret mill-ħames subparagrafu tat is-setgħa lill-awtoritajiet reġjonali ta' Calabria joħorġu digrieti, abbażi tal-iżviluppi klimatiċi, li jemendaw id-dati ta' meta għandu jinqata' l-lumi.

Dan it-tħassir tas-sentenzi kien neċessarju minħabba li s-sentenzi inkwistjoni kienu jagħtu s-setgħa li ma kenitx xierqa lir-Reġjun minflok lill-Kummissjoni Ewropea sabiex tkun tista' ssir emenda fl-ispeċifikazzjoni tal-prodott.

| — | L-ewwel paragrafu tal-Artikolu 5 ġie emendat filwaqt li t-tieni wieħed tħassar. Iż-żewġ paragrafi, fil-fatt juru li ġew attribwiti l-kompetenzi lir-Reġjun ta' Campania minflok ma ġew attribwiti lill-korp tal-ispezzjoni kif inhu xieraq. Għalhekk, fl-ewwel paragrafu tal-Artikolu 5, il-kliem “reġistru, attivat u miżmum aġġornat mill-awtoritajiet reġjonali ta' Campania, direttament ... dan l-Artikolu” huma mibdula b'li ġej: “lista miżmuma mill-korp ta' spezzjoni”, li f'dan il-każ hija IS.ME.CERT. |
| --- | --- |

—

L-ewwel paragrafu tal-Artikolu 5 ġie emendat filwaqt li t-tieni wieħed tħassar. Iż-żewġ paragrafi, fil-fatt juru li ġew attribwiti l-kompetenzi lir-Reġjun ta' Campania minflok ma ġew attribwiti lill-korp tal-ispezzjoni kif inhu xieraq. Għalhekk, fl-ewwel paragrafu tal-Artikolu 5, il-kliem “reġistru, attivat u miżmum aġġornat mill-awtoritajiet reġjonali ta' Campania, direttament ... dan l-Artikolu” huma mibdula b'li ġej: “lista miżmuma mill-korp ta' spezzjoni”, li f'dan il-każ hija IS.ME.CERT.

Minħabba t-tibdiliet konsegwenzjali li saru fit-tielet paragrafu tal-istess Artikolu u tal-punt 4 tal-Artikolu 7, il-kelma “reġistru” inbidlet bil-kelma “lista”.

3.5.   Oħrajn:

| — | Finalment, tħassar l-Artikolu 8 tal-ispeċifikazzjoni attwali tal-prodott– dan ipprovda sabiex jiġu applikati penali “skont il-liġi” għall-użu ħażin tal-prodott. Dan l-Artikolu tħassar minħabba li ma kienx hemm bżonnu. Ovvjament, kull min jikkommetti frodi jiġi ppenalizzat skont il-liġi. B'mod speċifiku, id-Digriet Leġiżlattiv Nru 297/2004 jistipula l-provvedimenti dwar il-penali meta jiġi applikat ir-Regolament (KEE) Nru 2081/92, li issa sar ir-Regolament (KE) Nru 510/2006. |
| --- | --- |

—

Finalment, tħassar l-Artikolu 8 tal-ispeċifikazzjoni attwali tal-prodott– dan ipprovda sabiex jiġu applikati penali “skont il-liġi” għall-użu ħażin tal-prodott. Dan l-Artikolu tħassar minħabba li ma kienx hemm bżonnu. Ovvjament, kull min jikkommetti frodi jiġi ppenalizzat skont il-liġi. B'mod speċifiku, id-Digriet Leġiżlattiv Nru 297/2004 jistipula l-provvedimenti dwar il-penali meta jiġi applikat ir-Regolament (KEE) Nru 2081/92, li issa sar ir-Regolament (KE) Nru 510/2006.

Din l-emenda kienet proposta mill-Consorzio di Tutela Limone di Sorrento I.G.P. (Via Domenico Caccioppoli 25, Vico Equense 80069 (NA)), li għandu interess leġittimu minħabba li hu l-konsorzju tal-prodotti rikonoxxut skont il-Liġi Nru 525/1999 u magħmul minn produtturi tal-“Limone di Sorrento” IĠP soġġetti għal kontrolli regolari li jsiru mill-korp tal-ispezzjoni.

DOKUMENT UNIKU

IR-REGOLAMENT TAL-KUNSILL (KE) Nru 510/2006

“LIMONE DI SORRENTO”

Nru tal-KE: IT-PGI-0105-0098-06.11.2007

IĠP ( X ) DPO ( )

1.   Isem:

“Limone di Sorrento”

2.   Stat Membru jew Pajjiż Terz:

L-Italja

3.   Deskrizzjoni tal-prodott agrikolu jew l-oġġett tal-ikel:

3.1.   Tip ta' prodott:

| Klassi 1.6. | Frott, ħxejjex u ċereali friski jew ipproċessati |
| --- | --- |

Klassi 1.6.

Frott, ħxejjex u ċereali friski jew ipproċessati

3.2.   Deskrizzjoni tal-prodott li għalih japplika l-isem fil-punt (1):

Meta jinħareġ għall-konsum, il-lumi “Limone di Sorrento” IĠP ikollu forma ellittika u simetrika, b'lobu kemmxejn prominenti tal-pediċin u b'bażi ta' daqs medju.

Il-lumi hu ta' daqs li jvarja minn medju għal medju sa kbir u kull lumija tiżen mhux anqas minn 85 g. Il-lumi li jiżen inqas minn 85 g imma li għandu l-karatteristiċi l-oħra li huma msemmijin hawn jista' jintuża għall-ipproċessar.

Il-pedunkolu tal-lumi hu ta' ħxuna u tul medji u kulma jkun imwaħħal miegħu ikun imqabbad sew; il-protuberanza apikali għadha hemm imma ma għandhiex gruv apikali u lanqas ma għandha xi residwi mal-ponta. L-assi karpellari huwa tond, ta' daqs medju jew nofsu mimli.

Iktar minn 50 % tal-wiċċ tal-qoxra tal-“Limone di Sorrento” IĠP hija ta' lewn isfar jgħajjat u għandha ħxuna medja (flavedo u albedo); il-flavedo fih ħafna żjut essenzjali u togħma qawwija u jfuħ; il-laħam huwa isfar lewn it-tiben b'konsistenza medja, u s-sugu huwa isfar lewn it-tiben u abbundanti (rendiment ta' mhux inqas minn 25 %) u għandu livell għoli ta' aċidità (mhux inqas minn 3,5 g għal kull 100 ml).

3.3.   Materja prima (għall-prodotti pproċessati biss):

—

3.4.   Għalf (għall-prodotti li ġejjin mill-annimali biss):

—

3.5.   Fażijiet speċifiċi fil-produzzjoni li għandhom isiru fiż-żona ġeografika identifikata:

—

3.6.   Regoli speċifiċi għat-tqattigħ, għall-ħakk, għall-ippakkjar, eċċ.:

—

3.7.   Regoli speċifiċi għat-tikkettar:

Il-“Limone di Sorrento” IĠP għandu jinħareġ għall-konsum bil-waħda, 80 % tal-lumi jkollhom stiker, inkella jintbagħat biex jinbiegħ f'kotenituri riġidi xierqa li jkollhom kapaċità minima ta' 0,5 kg u kapaċità massima ta' 15 kg. Il-kontenituri għandhom ikunu magħmula mill-kartun jew materjal ieħor li jista' jiġi rriċiklat, ta' oriġini veġetali u li hu permess skont il-liġi tal-Komunità.

L-ippakkjar bil-marka tal-IĠP jew it-tikketti mwaħħla fuq il-lumi għandu jkollhom it-termini “Limone di Sorrento” u “Indicazione geografica protetta” (Indikazzjoni Ġeografika Protetta) (jew l-abbrevjazzjoni “I.G.P.” (IĠP)), miktubin b'ittri ta' daqs wieħed, b'mod ċar u li jista' jinqara kif ukoll l-isem, l-isem u l-indirizz kummerċjali ta' min jippakkja l-prodott jew tal-produttur u l-kwantità li attwalment hemm fil-pakkett, espressa skont ir-regoli li huma fis-seħħ.

Is-simbolu grafiku speċjali tal-immaġni artistika tal-logo speċifiku, mhux ambigwu għandha tidher ukoll, flimkien mal-indikazzjoni ġeografika protetta. Is-simbolu hu magħmul minn tliet lumijiet bil-weraq tagħhom stess: tnejn mil-lumijiet huma żgħar u mqegħdin kemm kemm imrikkbin fuq il-kbira. Fin-nofs tal-lumija l-kbira hemm xena tax-xatt ta' Sorrento li jibqa' sejjer sa Punta Scutolo. Il-pajżaġġ hu kkulurit bl-aħdar Pantone (360 CV), il-weraq huma wkoll lewn aħdar Pantone (362 CV), iż-żewġ lumijiet ż-żgħar u t-taqsima li fiha hemm il-kliem “Limone di Sorrento” huma ta' lewn isfar Pantone Process, il-baħar Blu Pantone (284 CV) u l-kliem “Limone di Sorrento” huma suwed.

Image

L-isem ġeografiku “Sorrento” jista' jintuża fl-ismijiet tal-prodotti li jsiru mil-lumi, sakemm:

| — | il-lumi użat biex jitħejja l-prodott ikun esklussivament “Limone di Sorrento” IĠP; |
| --- | --- |

—

il-lumi użat biex jitħejja l-prodott ikun esklussivament “Limone di Sorrento” IĠP;

| — | hemm indikazzjoni preċiża tal-proporzjon tal-piż bejn il-kwantità tal-lumi “Limone di Sorrento” bl-IĠP użat u l-kwantità ta' prodott ipproċessat miksub; |
| --- | --- |

—

hemm indikazzjoni preċiża tal-proporzjon tal-piż bejn il-kwantità tal-lumi “Limone di Sorrento” bl-IĠP użat u l-kwantità ta' prodott ipproċessat miksub;

| — | il-lumi jitħejja u/jew jiġi pproċessat esklussivament fit-territorju tal-muniċipalitajiet imsemmijin fil-punt 4; |
| --- | --- |

—

il-lumi jitħejja u/jew jiġi pproċessat esklussivament fit-territorju tal-muniċipalitajiet imsemmijin fil-punt 4;

| — | l-evidenza tal-użu tal-lumi “Limone di Sorrento” bl-IĠP tinkiseb u tinżamm fil-forma ta' riċevuti ta' bejgħ minn produtturi elenkati u minn noti sussegwenti li jkun hemm f'dokumenti uffiċjali. |
| --- | --- |

—

l-evidenza tal-użu tal-lumi “Limone di Sorrento” bl-IĠP tinkiseb u tinżamm fil-forma ta' riċevuti ta' bejgħ minn produtturi elenkati u minn noti sussegwenti li jkun hemm f'dokumenti uffiċjali.

Il-“Limone di Sorrento” bl-Indikazzjoni Ġeografika Protetta jista' ma jaqax taħt xi kwalifika msemmija hawn fuq, inkluż l-aġġettivi li ġejjin: tipo (tip), gusto (togħma), uso (użu), selezionato (selezzjonat), scelto (magħżul) jew simili.

Madankollu, wieħed jista' jagħmel użu mill-indikazzjonijiet li jirreferu għal kumpaniji, ismijiet, ismijiet kummerċjali u trejdmarks privati li l-għan tagħhom mhuwiex li jiftaħru u ma għandhomx it-tendenza li jqarrqu bil-bejjiegħ.

Indikazzjonijiet bħal dawn jistgħu jidhru fuq it-tikketta b'ittri li jkollhom tul u wisa' mhux iktar min-nofs id-daqs tal-ittri użati għall-indikazzjoni ġeografika protetta.

4.   Definizzjoni fil-qosor taż-żona ġeografika:

Iż-żona fejn jitkabbar il-“Limone di Sorrento” bl-IĠP tinsab fil-muniċipiltajiet ta' Vico Equense, Meta, Piano di Sorrento, Sant’Agnello, Sorrento, Massa Lubrense, Capri u Anacapri.

5.   Rabta maż-żona ġeografika:

5.1.   Speċifiċità taż-żona ġeografika:

Il-peniżola ta' Sorrento tikkonsisti f'biċċa art dejqa li toħroġ fil-Baħar Tirrenju u li tissepara l-Golfi ta' Napli u ta' Salerno. Tagħlaq min-naħa tal-lvant mill-quċċati tal-muntanji Monte Faito u Sant' Angelo u għandha assi ċentrali li tikkonsisti minn katina ta' għoljiet li l-quċċati tagħhom huma ogħla bħal Monte Comune u Monte Vico Alvano.

Ġeoloġikament, is-sodda tal-blat tal-ġebla tal-ġir talterna max-xtut magħmulin mit-tufu griż ta' Sorrento, fuq dik li tissejjaħ il-Pjanura ta' Sorrento li jibqgħu sejrin bejn Meta u Sorrento stess; f'xi żoni (eż. Massa Lubrense u Sorrento) wieħed isib ukoll ftit ġebla ramlija. Il-wiċċ hu prinċiparjament magħmul minn saffi li jirriżultaw mit-tqassim tal-materjal piroklastiku (andosols); il-preżenza tax-xtut tal-lapilli tiżgura sistema tajba ta' drenaġġ għall-ħamrija.

In-natura volkanika tal-ħamrija tiggarantixxi kapaċità tajba tal-iskambju katjoniku, li tiżgura li l-minerali, bħall-potassju, il-kalċju u s-silikon li huma l-ingredjenti li jagħtu produzzjoni ta' kwalità għolja, b'mod partikolari permezz tal-livelli għoljin ta' zokkor, ikunu disponibbli.

Il-klima lokali hija distinta minħabba li tinżel ħafna xita (madwar 800 mm fis-sena), tinżel l-iktar fil-ħarifa u fir-rebbiegħa. Iż-żona mhijiex xotta, għalhekk, dan ifisser li l-frott taċ-ċitru jista' jikber mingħajr ma ssir ħafna irrigazzjoni.

It-temperaturi fix-xitwa rari jinżlu taħt iz-0 °C u fis-sajf, iż-żiffa tal-baħar twassal sabiex it-temperatura tibqa' ġeneralment taħt it-30 °C.

5.2.   Speċifiċità tal-prodott:

Is-siġar tal-“Limone di Sorrento” joħorġu ż-żahar iktar minn darba fi staġun wieħed, prinċiparjament joħorġu ż-żahar ħames darbiet, u r-riżultat ta' dan fis-sens ta' karatteristiċi bijoloġiċi huwa polimorfiżmu distint.

Il-frott ivarja ħafna fis-sura, fid-daqs, fil-ħxuna tal-qoxra, fil-finezza tal-epikarpju u fl-għadd ta' żerriegħa li jkun fih. Din l-eteroġeneità toħroġ mill-fatt li hemm tipi diversi ta' żahar, imma wkoll minn differenzi klonali u t-tip ta' ħamrija u l-kundizzjonijiet klimatiċi fiż-żona fejn jikber.

Għaldaqstant, dawn il-fatturi ma jaffettwawx il-karatteristiċi organolettiċi (sensorji) u reoloġiċi tipiċi tal-“Limone di Sorrento”, li jingħaqdu sabiex jagħtu lill-prodott bilanċ tajjeb ta' zokkor solubbli u aċidi organiċi (ċitriku u maliku). Ir-rata għolja tal-assorbiment tal-potassju mill-ħamrija li fiha ħafna potassju tfisser li l-glandoli taż-żejt li hemm fil-qoxra fihom livelli għoljin ħafna ta' żjut essenzjali.

5.3.   Rabta każwali bejn iż-żona ġeografika u l-kwalità jew il-karatteristiċi tal-prodott (għad-DOP) jew il-kwalità speċifika, ir-reputazzjoni jew il-karatteristiċi l-oħra tal-prodott (għall-IĠP):

Bla dubju, r-reputazzjoni tajba tal-“Limone di Sorrento” ilha s-sekli, mhux biss fiż-żona fejn jikber imma wkoll fil-bqija tal-Italja u lil hinn – dan il-prodott huwa parti integrali mill-kultura u l-istorja tar-reġjun tagħna u hu fattur li jifforma l-pajżaġġ tal-peniżola ta' Sorrento bl-istrutturi tal-kanizzati tipiċi protettivi.

Il-frott taċ-ċitru ilu jikber fuq il-peniżola ta' Sorrento minn żmien żemżem; żewġ pjanti sbieħ tal-lumi mpinġijin fuq il-mużajk antik Ruman, li nstabu fil-“Casa del frutteto” fis-sit arkaeloġiku f'Pompeii li jmorru lura għas-sena 79 WK, ġew imqabbla mal-varjetà tal-“Limone di Sorrento” li jikber illum. Il-pitturi tal-gwazz tas-seklu 18 li ġejjin mill-peniżola ta' Sorrento fihom siġar tal-lumi u tal-larinġ flimkien mas-siġar tal-ġewż, siġar taż-żebbuġ u dwieli; diġà kienu bdew jesportaw il-lumi barra mill-Italja.

It-tkabbir intensiv tal-lumi qabad sew fis-seklu 19 bl-użu tal-pergli protettivi tipiċi ta' Sorrento li huma uniċi fiż-żona.

Fis-seklu 19, il-lumi ta' Sorrento kien jiġi esportat f'tilari magħmulin mill-injam tas-siġar tal-luq lejn destinazzjonijiet fl-Ewropa u fl-Amerka (kif jidher mill-ħafna bejgħ u d-dokument tat-trasport minn din l-eopka) u saħansitra għajn rikka li wasslet għal ħafna investimenti ewlenin għall-iżvilupp tas-settur turistiku.

Kien f'din il-ħabta li l-bosk żgħir tal-lumi klassiku ta' Sorrento, flimkien mal-larinġ ta' Sorrento, saru parti integrali mill-immaġni tal-belt u ċentrali fir-rigward tas-suċċess tagħha bħala attrazzjoni għat-turisti. Fis-seklu 18 ukoll, fil-qofol tal-“grand tour”, Goethe – fil-vjaġġi tiegħu – jikteb b'tifħir dwar Sorrento, din l-“art fejn jikber il-lumi”.

Fis-suq, il-“Limone di Sorrento” minn dejjem kien iġib prezz ħafna ogħla mil-lumi li jikber f'żoni oħra, dan jirrifletti l-kwalitajiet partikolari tiegħu u l-fatt li n-nies tapprezza dan il-prodott. Ukoll, minħabba l-karatteristiċi aromatiċi eċċezzjonali li għandha l-qoxra tal-lumi, din hija l-ingredjent ewlieni fil-produzzjoni ta' likur tradizzjonali, “limoncello”, li jsir mil-lumi ta' Sorrento.

Il-kwalità speċifika tal-“Limone di Sorrento” bl-IĠP tiġi mill-kumbinazzjoni li hemm bejn il-ħamrija u l-kundizzjonijiet klimatiċi li huma pekuljari fiż-żona, il-protezzjoni partikolari mill-pergli jew mill-pjanti għoljin u l-effett tal-għażla klonali tul is-sekli mill-bdiewa lokali. Dan kollu jgħin sabiex il-qoxra tal-frott ikun fiha ħafna żjut essenzjali; Is-sugu għandu bilanċ tajjeb bejn l-aċidi u z-zokkor u l-karatteristiċi organolettiċi partikolari li joħorġu minnu jfissru li dan jista' jiġi kkunsmat mingħajr ma jkun meħtieġ li jiżdiedlu z-zokkor.

Bis-saħħa tat-tekniki tal-produzzjoni u ż-żahar multippli, dawn il-karatteristiċi eċċezzjonali huma miksuba tul il-perjodu kollu ta' meta jinqata' l-lumi.

Referenza għall-pubblikazzjoni tal-ispeċifikazzjoni:

Il-Ministeru nieda l-proċedura nazzjonali għall-oġġezzjoni bil-pubblikazzjoni tal-proposta tal-emenda tal-“Limone di Sorrento” bl-IĠP fil-Gazzetta Uffiċjali tar-Repubblika Taljana Nru 81 tas-6 ta' April 2007.

It-test sħiħ tal-ispeċifikazzjoni tal-prodott jinsab:

| — | fuq il-websajt li ġejja: http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  jew |
| --- | --- |

—

fuq il-websajt li ġejja: http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

jew

| — | billi wieħed jidħol direttament fuq il-paġna ewlenija tal-Ministeru (http://www.politicheagricole.it) u jikklikkja fuq “Prodotti di Qualità” (fuq in-naħa tax-xellug tal-iskrin) u imbagħad fuq “Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]”. |
| --- | --- |

—

billi wieħed jidħol direttament fuq il-paġna ewlenija tal-Ministeru (http://www.politicheagricole.it) u jikklikkja fuq “Prodotti di Qualità” (fuq in-naħa tax-xellug tal-iskrin) u imbagħad fuq “Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]”.

---

(1)  ĠU L 93, 31.3.2006, p. 12.

---