# Úradný vestník C 114E/2010

| | ISSN 1725-5236
  doi:10.3000/17255236.CE2010.114.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 114E |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 534. mája 2010 |

ISSN 1725-5236

doi:10.3000/17255236.CE2010.114.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 114E

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 534. mája 2010

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | III   Prípravné akty |
| | Rada |
| 2010/C 114E/01 | Pozícia Rady (EÚ) č. 2/2010 v prvom čítaní na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o európskej železničnej sieti pre konkurencieschopnú nákladnú dopravuPrijatá Radou 22. februára 2010 (
  1
  ) | 1 |
| 2010/C 114E/02 | Pozícia Rady (EÚ) č. 3/2010 v prvom čítaní s cieľom prijať nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovujú povinnosti hospodárskych subjektov uvádzajúcich drevo a výrobky z dreva na trhPrijatá Radou 1. marca 2010 (
  1
  ) | 17 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

III   Prípravné akty

Rada

2010/C 114E/01

Pozícia Rady (EÚ) č. 2/2010 v prvom čítaní na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o európskej železničnej sieti pre konkurencieschopnú nákladnú dopravuPrijatá Radou 22. februára 2010 (
  1
  )

1

1

2010/C 114E/02

Pozícia Rady (EÚ) č. 3/2010 v prvom čítaní s cieľom prijať nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovujú povinnosti hospodárskych subjektov uvádzajúcich drevo a výrobky z dreva na trhPrijatá Radou 1. marca 2010 (
  1
  )

1

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

III Prípravné akty

Rada

| 4.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 114/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 114/1

---

POZÍCIA RADY (EÚ) č. 2/2010 V PRVOM ČÍTANÍ

na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o európskej železničnej sieti pre konkurencieschopnú nákladnú dopravu

Prijatá Radou 22. februára 2010

(Text s významom pre EHP)

2010/C 114 E/01

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 91,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),

keďže:

| (1) | V rámci lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť a stratégie Európskej únie pre trvalo udržateľný rozvoj je vytvorenie vnútorného železničného trhu, najmä pokiaľ ide o nákladnú dopravu, zásadným prvkom pokroku smerom k realizácii trvalo udržateľnej mobility. |
| --- | --- |

(1)

V rámci lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť a stratégie Európskej únie pre trvalo udržateľný rozvoj je vytvorenie vnútorného železničného trhu, najmä pokiaľ ide o nákladnú dopravu, zásadným prvkom pokroku smerom k realizácii trvalo udržateľnej mobility.

| (2) | Smernica Rady 91/440/EHS z 29. júla 1991 o rozvoji železníc Spoločenstva (4) a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/14/ES z 26. februára 2001 o prideľovaní kapacity železničnej infraštruktúry a vyberaní poplatkov za používanie železničnej infraštruktúry (5) boli významnými etapami v procese realizácie vnútorného železničného trhu. |
| --- | --- |

(2)

Smernica Rady 91/440/EHS z 29. júla 1991 o rozvoji železníc Spoločenstva (4) a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/14/ES z 26. februára 2001 o prideľovaní kapacity železničnej infraštruktúry a vyberaní poplatkov za používanie železničnej infraštruktúry (5) boli významnými etapami v procese realizácie vnútorného železničného trhu.

| (3) | V záujme konkurencieschopnosti vzhľadom na ostatné druhy dopravy, sa musí službám medzinárodnej a vnútroštátnej železničnej nákladnej dopravy, ktoré sú od 1. januára 2007 otvorené hospodárskej súťaži, poskytnúť kvalitná a dostatočne financovaná železničná infraštruktúra, teda taká infraštruktúra, ktorá umožňuje poskytovať služby nákladnej dopravy za dobrých podmienok, pokiaľ ide o obslužnú rýchlosť a dĺžku jazdy, a je spoľahlivá, teda že služby, ktoré skutočne poskytuje, zodpovedajú prijatým zmluvným záväzkom voči železničným podnikom. |
| --- | --- |

(3)

V záujme konkurencieschopnosti vzhľadom na ostatné druhy dopravy, sa musí službám medzinárodnej a vnútroštátnej železničnej nákladnej dopravy, ktoré sú od 1. januára 2007 otvorené hospodárskej súťaži, poskytnúť kvalitná a dostatočne financovaná železničná infraštruktúra, teda taká infraštruktúra, ktorá umožňuje poskytovať služby nákladnej dopravy za dobrých podmienok, pokiaľ ide o obslužnú rýchlosť a dĺžku jazdy, a je spoľahlivá, teda že služby, ktoré skutočne poskytuje, zodpovedajú prijatým zmluvným záväzkom voči železničným podnikom.

| (4) | Otvorenie trhu železničnej nákladnej dopravy umožnilo novým prevádzkovateľom vstúpiť do železničnej siete. Na účely optimalizácie využívania siete a zabezpečenia jej spoľahlivosti je užitočné zaviesť dodatočné postupy na posilnenie spolupráce medzi manažérmi infraštruktúry v oblasti prideľovania medzinárodných vlakových trás pre nákladné vlaky. |
| --- | --- |

(4)

Otvorenie trhu železničnej nákladnej dopravy umožnilo novým prevádzkovateľom vstúpiť do železničnej siete. Na účely optimalizácie využívania siete a zabezpečenia jej spoľahlivosti je užitočné zaviesť dodatočné postupy na posilnenie spolupráce medzi manažérmi infraštruktúry v oblasti prideľovania medzinárodných vlakových trás pre nákladné vlaky.

| (5) | Rada na zasadnutí 7. a 8. apríla 2008 dospela k záveru, že je potrebné podporiť efektívne využívanie infraštruktúr a v prípade potreby zlepšiť kapacitu železničnej infraštruktúry opatreniami prijatými na európskej úrovni a na vnútroštátnych úrovniach, a najmä prostredníctvom právnych predpisov. |
| --- | --- |

(5)

Rada na zasadnutí 7. a 8. apríla 2008 dospela k záveru, že je potrebné podporiť efektívne využívanie infraštruktúr a v prípade potreby zlepšiť kapacitu železničnej infraštruktúry opatreniami prijatými na európskej úrovni a na vnútroštátnych úrovniach, a najmä prostredníctvom právnych predpisov.

| (6) | V tomto kontexte by zriaďovanie medzinárodných železničných koridorov pre európsku železničnú sieť pre konkurencieschopnú nákladnú dopravu, po ktorých by nákladné vlaky mohli premávať za dobrých podmienok a bezproblémovo prechádzať z jednej vnútroštátnej siete do druhej, umožnilo zlepšiť podmienky využívania infraštruktúry. |
| --- | --- |

(6)

V tomto kontexte by zriaďovanie medzinárodných železničných koridorov pre európsku železničnú sieť pre konkurencieschopnú nákladnú dopravu, po ktorých by nákladné vlaky mohli premávať za dobrých podmienok a bezproblémovo prechádzať z jednej vnútroštátnej siete do druhej, umožnilo zlepšiť podmienky využívania infraštruktúry.

| (7) | Iniciatívy, ktoré sa už podnikli v oblasti železničnej infraštruktúry, dokazujú, že najvhodnejšou metódou zriadenia medzinárodných železničných koridorov pre európsku železničnú sieť pre konkurencieschopnú nákladnú dopravu je vybudovanie medzinárodných koridorov reagujúcich na špecifické potreby jedného alebo viacerých presne vymedzených segmentov trhu nákladnej dopravy. |
| --- | --- |

(7)

Iniciatívy, ktoré sa už podnikli v oblasti železničnej infraštruktúry, dokazujú, že najvhodnejšou metódou zriadenia medzinárodných železničných koridorov pre európsku železničnú sieť pre konkurencieschopnú nákladnú dopravu je vybudovanie medzinárodných koridorov reagujúcich na špecifické potreby jedného alebo viacerých presne vymedzených segmentov trhu nákladnej dopravy.

| (8) | Týmto nariadením by nemali byť dotknuté práva a povinnosti manažérov infraštruktúry ustanovené v smerniciach 91/440/EHS a 2001/14/ES, prípadne aj prideľovacích orgánov uvedených v článku 14 ods. 2 smernice 2001/14/ES. Uvedené akty zostávajú v platnosti, a to aj vo vzťahu k ustanoveniam, ktoré majú vplyv na koridory nákladnej dopravy, najmä vo vzťahu k právu manažérov infraštruktúry zamietnuť žiadosti o kapacitu od iných právnických osôb ako železničných podnikov alebo im vyhovieť. |
| --- | --- |

(8)

Týmto nariadením by nemali byť dotknuté práva a povinnosti manažérov infraštruktúry ustanovené v smerniciach 91/440/EHS a 2001/14/ES, prípadne aj prideľovacích orgánov uvedených v článku 14 ods. 2 smernice 2001/14/ES. Uvedené akty zostávajú v platnosti, a to aj vo vzťahu k ustanoveniam, ktoré majú vplyv na koridory nákladnej dopravy, najmä vo vzťahu k právu manažérov infraštruktúry zamietnuť žiadosti o kapacitu od iných právnických osôb ako železničných podnikov alebo im vyhovieť.

| (9) | Medzinárodné železničné koridory pre európsku železničnú sieť pre konkurencieschopnú nákladnú dopravu by sa mali vytvárať v súlade s transeurópskou dopravnou sieťou (TEN-T) a/alebo koridormi európskeho systému riadenia železničnej dopravy (ERTMS). Na tento účel je nevyhnutný koordinovaný rozvoj sietí, najmä pokiaľ ide o integráciu medzinárodných koridorov pre nákladnú železničnú dopravu do existujúcej siete TEN-T a koridorov systému ERTMS. Okrem toho je potrebné stanoviť zjednocujúce pravidlá pre tieto koridory nákladnej dopravy na úrovni Únie. Vytvorenie týchto koridorov by sa malo v prípade potreby finančne podporiť v rámci programov siete TEN-T, výskumných programov a programu Marco Polo a iných politík a fondov Únie, ako je Európsky fond pre regionálny rozvoj alebo Kohézny fond. |
| --- | --- |

(9)

Medzinárodné železničné koridory pre európsku železničnú sieť pre konkurencieschopnú nákladnú dopravu by sa mali vytvárať v súlade s transeurópskou dopravnou sieťou (TEN-T) a/alebo koridormi európskeho systému riadenia železničnej dopravy (ERTMS). Na tento účel je nevyhnutný koordinovaný rozvoj sietí, najmä pokiaľ ide o integráciu medzinárodných koridorov pre nákladnú železničnú dopravu do existujúcej siete TEN-T a koridorov systému ERTMS. Okrem toho je potrebné stanoviť zjednocujúce pravidlá pre tieto koridory nákladnej dopravy na úrovni Únie. Vytvorenie týchto koridorov by sa malo v prípade potreby finančne podporiť v rámci programov siete TEN-T, výskumných programov a programu Marco Polo a iných politík a fondov Únie, ako je Európsky fond pre regionálny rozvoj alebo Kohézny fond.

| (10) | V rámci koridoru nákladnej dopravy je potrebné zabezpečiť dobrú koordináciu medzi príslušnými členskými štátmi a manažérmi infraštruktúry, priznať dostatočnú prioritu železničnej nákladnej doprave, vytvoriť efektívne a dostatočné prepojenie s ostatnými druhmi dopravy a vytvoriť vhodné podmienky pre rozvoj hospodárskej súťaže medzi poskytovateľmi služieb železničnej nákladnej dopravy. |
| --- | --- |

(10)

V rámci koridoru nákladnej dopravy je potrebné zabezpečiť dobrú koordináciu medzi príslušnými členskými štátmi a manažérmi infraštruktúry, priznať dostatočnú prioritu železničnej nákladnej doprave, vytvoriť efektívne a dostatočné prepojenie s ostatnými druhmi dopravy a vytvoriť vhodné podmienky pre rozvoj hospodárskej súťaže medzi poskytovateľmi služieb železničnej nákladnej dopravy.

| (11) | Okrem koridorov nákladnej dopravy vytvorených v súlade s článkom 3 by sa na úrovni Únie malo preskúmať a schváliť zriadenie dodatočných koridorov nákladnej dopravy, a to podľa jasne vymedzených transparentných kritérií a postupov, ktoré ponechávajú členským štátom a manažérom infraštruktúry dostatočnú slobodu rozhodovania a riadenia na zohľadnenie existujúcich iniciatív pre osobitné koridory, ako napr. systému ERTMS, združenia RailNetEurope (ďalej len „RNE“) a siete TEN-T, a na prijímanie opatrení zodpovedajúcich ich špecifickým potrebám. |
| --- | --- |

(11)

Okrem koridorov nákladnej dopravy vytvorených v súlade s článkom 3 by sa na úrovni Únie malo preskúmať a schváliť zriadenie dodatočných koridorov nákladnej dopravy, a to podľa jasne vymedzených transparentných kritérií a postupov, ktoré ponechávajú členským štátom a manažérom infraštruktúry dostatočnú slobodu rozhodovania a riadenia na zohľadnenie existujúcich iniciatív pre osobitné koridory, ako napr. systému ERTMS, združenia RailNetEurope (ďalej len „RNE“) a siete TEN-T, a na prijímanie opatrení zodpovedajúcich ich špecifickým potrebám.

| (12) | Na účely posilnenia koordinácie medzi členskými štátmi a manažérmi infraštruktúry by sa pre každý koridor nákladnej dopravy mala vytvoriť zodpovedajúca riadiaca štruktúra, zohľadňujúc pritom potrebu vyhnúť sa zdvojovaniu s už existujúcimi riadiacimi štruktúrami. |
| --- | --- |

(12)

Na účely posilnenia koordinácie medzi členskými štátmi a manažérmi infraštruktúry by sa pre každý koridor nákladnej dopravy mala vytvoriť zodpovedajúca riadiaca štruktúra, zohľadňujúc pritom potrebu vyhnúť sa zdvojovaniu s už existujúcimi riadiacimi štruktúrami.

| (13) | V snahe uspokojiť potreby trhu by sa metódy zriadenia koridoru nákladnej dopravy mali uviesť v realizačnom pláne, ktorý by mal zhŕňať opatrenia na zlepšenie výkonnosti železničnej nákladnej dopravy, ako aj harmonogram ich realizácie. S cieľom ubezpečiť sa, že plánované alebo realizované opatrenia zamerané na zriadenie koridoru nákladnej dopravy zodpovedajú potrebám alebo očakávaniam všetkých používateľov koridoru nákladnej dopravy, je okrem toho potrebné viesť so žiadateľmi, ktorí budú koridor nákladnej dopravy pravdepodobne využívať, pravidelné konzultácie podľa postupov vymedzených správnou radou. |
| --- | --- |

(13)

V snahe uspokojiť potreby trhu by sa metódy zriadenia koridoru nákladnej dopravy mali uviesť v realizačnom pláne, ktorý by mal zhŕňať opatrenia na zlepšenie výkonnosti železničnej nákladnej dopravy, ako aj harmonogram ich realizácie. S cieľom ubezpečiť sa, že plánované alebo realizované opatrenia zamerané na zriadenie koridoru nákladnej dopravy zodpovedajú potrebám alebo očakávaniam všetkých používateľov koridoru nákladnej dopravy, je okrem toho potrebné viesť so žiadateľmi, ktorí budú koridor nákladnej dopravy pravdepodobne využívať, pravidelné konzultácie podľa postupov vymedzených správnou radou.

| (14) | Na účely podpory zriadenia koridorov nákladnej železničnej dopravy v Únii by sa za nevyhnutný mal považovať aj rozvoj intermodálnych terminálov nákladnej dopravy. |
| --- | --- |

(14)

Na účely podpory zriadenia koridorov nákladnej železničnej dopravy v Únii by sa za nevyhnutný mal považovať aj rozvoj intermodálnych terminálov nákladnej dopravy.

| (15) | V snahe zabezpečiť jednotnosť a kontinuitu kapacít infraštruktúry dostupných pozdĺž koridoru nákladnej dopravy by sa investície do koridoru nákladnej dopravy mali koordinovať medzi príslušnými členskými štátmi a manažérmi infraštruktúry a mali by sa plánovať tak, aby zodpovedali potrebám koridoru nákladnej dopravy. Harmonogram realizácie investícií by mal byť zverejňovaný s cieľom zabezpečiť dobrú informovanosť žiadateľov, ktorí môžu na koridore pôsobiť. Investície by mali zahŕňať projekty na rozvoj interoperabilných systémov a zvýšenie kapacity vlakov. |
| --- | --- |

(15)

V snahe zabezpečiť jednotnosť a kontinuitu kapacít infraštruktúry dostupných pozdĺž koridoru nákladnej dopravy by sa investície do koridoru nákladnej dopravy mali koordinovať medzi príslušnými členskými štátmi a manažérmi infraštruktúry a mali by sa plánovať tak, aby zodpovedali potrebám koridoru nákladnej dopravy. Harmonogram realizácie investícií by mal byť zverejňovaný s cieľom zabezpečiť dobrú informovanosť žiadateľov, ktorí môžu na koridore pôsobiť. Investície by mali zahŕňať projekty na rozvoj interoperabilných systémov a zvýšenie kapacity vlakov.

| (16) | Z tých istých dôvodov by sa všetky práce na infraštruktúre a jej vybavení, ktoré by mohli obmedziť dostupnú kapacitu na koridore nákladnej dopravy, mali taktiež koordinovať na úrovni koridoru nákladnej dopravy a mali by byť predmetom aktualizovaného uverejňovania. |
| --- | --- |

(16)

Z tých istých dôvodov by sa všetky práce na infraštruktúre a jej vybavení, ktoré by mohli obmedziť dostupnú kapacitu na koridore nákladnej dopravy, mali taktiež koordinovať na úrovni koridoru nákladnej dopravy a mali by byť predmetom aktualizovaného uverejňovania.

| (17) | S cieľom zjednodušiť žiadosti o kapacity infraštruktúry pre služby medzinárodnej železničnej nákladnej dopravy je vhodné určiť alebo zriadiť miesto jedného kontaktu pre každý koridor nákladnej dopravy. Na tento účel by bolo vhodné oprieť sa o existujúce iniciatívy, najmä o iniciatívy realizované RNE, subjektom, ktorý predstavuje nástroj koordinácie pre manažérov infraštruktúry a poskytuje viaceré služby prevádzkovateľom medzinárodnej nákladnej dopravy. |
| --- | --- |

(17)

S cieľom zjednodušiť žiadosti o kapacity infraštruktúry pre služby medzinárodnej železničnej nákladnej dopravy je vhodné určiť alebo zriadiť miesto jedného kontaktu pre každý koridor nákladnej dopravy. Na tento účel by bolo vhodné oprieť sa o existujúce iniciatívy, najmä o iniciatívy realizované RNE, subjektom, ktorý predstavuje nástroj koordinácie pre manažérov infraštruktúry a poskytuje viaceré služby prevádzkovateľom medzinárodnej nákladnej dopravy.

| (18) | Súčasťou riadenia koridorov nákladnej dopravy by mali byť aj postupy na prideľovanie kapacity infraštruktúry pre medzinárodné nákladné vlaky, ktoré premávajú na týchto koridoroch. Tieto postupy by mali rešpektovať potrebu kapacity pre iné typy dopravy vrátane osobnej dopravy. |
| --- | --- |

(18)

Súčasťou riadenia koridorov nákladnej dopravy by mali byť aj postupy na prideľovanie kapacity infraštruktúry pre medzinárodné nákladné vlaky, ktoré premávajú na týchto koridoroch. Tieto postupy by mali rešpektovať potrebu kapacity pre iné typy dopravy vrátane osobnej dopravy.

| (19) | S cieľom zabezpečiť lepšie využívanie železničnej infraštruktúry je potrebné koordinovať prevádzku tejto infraštruktúry a terminálov umiestnených pozdĺž koridoru nákladnej dopravy. |
| --- | --- |

(19)

S cieľom zabezpečiť lepšie využívanie železničnej infraštruktúry je potrebné koordinovať prevádzku tejto infraštruktúry a terminálov umiestnených pozdĺž koridoru nákladnej dopravy.

| (20) | Pravidlá prednosti môžu v závislosti od situácie v konkrétnom členskom štáte znamenať aj prioritné ciele. |
| --- | --- |

(20)

Pravidlá prednosti môžu v závislosti od situácie v konkrétnom členskom štáte znamenať aj prioritné ciele.

| (21) | Vzhľadom na potreby všetkých typov dopravy by nákladným vlakom premávajúcim na koridore nákladnej dopravy mala byť v prípade narušenia pohybu umožnená v rámci možnosti dostatočná úroveň dochvíľnosti. |
| --- | --- |

(21)

Vzhľadom na potreby všetkých typov dopravy by nákladným vlakom premávajúcim na koridore nákladnej dopravy mala byť v prípade narušenia pohybu umožnená v rámci možnosti dostatočná úroveň dochvíľnosti.

| (22) | S cieľom objektívne zhodnotiť prínos opatrení zameraných na zriadenie koridoru nákladnej dopravy by sa mala monitorovať výkonnosť železničnej nákladnej dopravy na koridore nákladnej dopravy a mali by sa pravidelne uverejňovať správy o kvalite. Hodnotenie výkonnosti by malo zahŕňať výsledky prieskumov spokojnosti používateľov koridoru nákladnej dopravy. |
| --- | --- |

(22)

S cieľom objektívne zhodnotiť prínos opatrení zameraných na zriadenie koridoru nákladnej dopravy by sa mala monitorovať výkonnosť železničnej nákladnej dopravy na koridore nákladnej dopravy a mali by sa pravidelne uverejňovať správy o kvalite. Hodnotenie výkonnosti by malo zahŕňať výsledky prieskumov spokojnosti používateľov koridoru nákladnej dopravy.

| (23) | Na účely zabezpečenia nediskriminačného prístupu k službám medzinárodnej železničnej dopravy je potrebné zaistiť účinnú koordináciu medzi regulačnými orgánmi jednotlivých sietí, ktoré spadajú do koridoru nákladnej dopravy. |
| --- | --- |

(23)

Na účely zabezpečenia nediskriminačného prístupu k službám medzinárodnej železničnej dopravy je potrebné zaistiť účinnú koordináciu medzi regulačnými orgánmi jednotlivých sietí, ktoré spadajú do koridoru nákladnej dopravy.

| (24) | Na uľahčenie prístupu k informáciám o využívaní všetkých hlavných infraštruktúr koridoru nákladnej dopravy a zabezpečenie nediskriminačného prístupu k tomuto koridoru by správna rada mala vypracovať, pravidelne aktualizovať a uverejňovať dokument sústreďujúci všetky takéto informácie. |
| --- | --- |

(24)

Na uľahčenie prístupu k informáciám o využívaní všetkých hlavných infraštruktúr koridoru nákladnej dopravy a zabezpečenie nediskriminačného prístupu k tomuto koridoru by správna rada mala vypracovať, pravidelne aktualizovať a uverejňovať dokument sústreďujúci všetky takéto informácie.

| (25) | Keďže cieľ tohto nariadenia, a to vytvorenie európskej železničnej siete pre konkurencieschopnú nákladnú dopravu zloženej z koridorov nákladnej dopravy, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale z dôvodov jeho rozsahu a dôsledkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. |
| --- | --- |

(25)

Keďže cieľ tohto nariadenia, a to vytvorenie európskej železničnej siete pre konkurencieschopnú nákladnú dopravu zloženej z koridorov nákladnej dopravy, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale z dôvodov jeho rozsahu a dôsledkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

| (26) | Mali by sa zaviesť spravodlivé pravidlá založené na spolupráci manažérov infraštruktúry, ktorí majú poskytovať kvalitné služby prevádzkovateľom nákladnej dopravy v rámci medzinárodného železničného koridoru, pokiaľ ide o koordináciu investícií a riadenie kapacít a dopravy. |
| --- | --- |

(26)

Mali by sa zaviesť spravodlivé pravidlá založené na spolupráci manažérov infraštruktúry, ktorí majú poskytovať kvalitné služby prevádzkovateľom nákladnej dopravy v rámci medzinárodného železničného koridoru, pokiaľ ide o koordináciu investícií a riadenie kapacít a dopravy.

| (27) | Keďže trasy medzinárodných vlakov prechádzajú viacerými koridormi, ako sa vymedzuje v tomto nariadení, manažéri infraštruktúry viacerých koridorov môžu tiež koordinovať svoju činnosť s cieľom zaistiť v rámci dotknutých koridorov dostupnosť kapacity, plynulosť pohybu a jednotné uplatňovanie pravidiel prednosti na rôzne typy dopravy v prípade narušenia pohybu. |
| --- | --- |

(27)

Keďže trasy medzinárodných vlakov prechádzajú viacerými koridormi, ako sa vymedzuje v tomto nariadení, manažéri infraštruktúry viacerých koridorov môžu tiež koordinovať svoju činnosť s cieľom zaistiť v rámci dotknutých koridorov dostupnosť kapacity, plynulosť pohybu a jednotné uplatňovanie pravidiel prednosti na rôzne typy dopravy v prípade narušenia pohybu.

| (28) | Opatrenia potrebné na vykonávanie tohto nariadenia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy na výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (6). |
| --- | --- |

(28)

Opatrenia potrebné na vykonávanie tohto nariadenia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy na výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (6).

| (29) | Komisia by okrem toho mala byť splnomocnená na prijatie delegovaných aktov v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie pokiaľ ide o prispôsobenie prílohy II. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia konzultovala s odborníkmi počas svojich prípravných prác, v súlade so záväzkami prijatými v oznámení Komisie z 9. decembra 2009 o vykonávaní článku 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

(29)

Komisia by okrem toho mala byť splnomocnená na prijatie delegovaných aktov v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie pokiaľ ide o prispôsobenie prílohy II. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia konzultovala s odborníkmi počas svojich prípravných prác, v súlade so záväzkami prijatými v oznámení Komisie z 9. decembra 2009 o vykonávaní článku 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

KAPITOLA I

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 1

Účel a rozsah pôsobnosti

1.   Týmto nariadením sa ustanovujú pravidlá zriaďovania a organizácie medzinárodných železničných koridorov pre európsku železničnú sieť pre konkurencieschopnú nákladnú dopravu. Stanovujú sa ním pravidlá výberu, organizácie a riadenia koridorov nákladnej dopravy.

2.   Toto nariadenie sa vzťahuje na riadenie a používanie železničnej infraštruktúry na koridoroch nákladnej dopravy.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

1.   Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú vymedzenia pojmov uvedené v článku 2 smernice 2001/14/ES.

2.   Okrem vymedzení pojmov uvedených v odseku 1:

| a) | „koridor nákladnej dopravy“ sú všetky určené železničné trate v členských štátoch a v prípade potreby v tretích európskych krajinách, ktoré spájajú terminály na hlavnej trase koridoru nákladnej dopravy, vrátane železničnej infraštruktúry a jej vybavenia, zriaďovacích staníc a zariadení na zostavovanie vlakov a prípadne aj odbočiek; |
| --- | --- |

a)

„koridor nákladnej dopravy“ sú všetky určené železničné trate v členských štátoch a v prípade potreby v tretích európskych krajinách, ktoré spájajú terminály na hlavnej trase koridoru nákladnej dopravy, vrátane železničnej infraštruktúry a jej vybavenia, zriaďovacích staníc a zariadení na zostavovanie vlakov a prípadne aj odbočiek;

| b) | „realizačný plán“ je dokument, ktorý obsahuje prostriedky a stratégiu, ktoré dotknuté strany zamýšľajú uplatniť s cieľom vypracovať v stanovenej lehote opatrenia potrebné a dostatočné na zriadenie koridoru nákladnej dopravy; |
| --- | --- |

b)

„realizačný plán“ je dokument, ktorý obsahuje prostriedky a stratégiu, ktoré dotknuté strany zamýšľajú uplatniť s cieľom vypracovať v stanovenej lehote opatrenia potrebné a dostatočné na zriadenie koridoru nákladnej dopravy;

| c) | „terminál“ je zariadenie, ktoré sa nachádza na koridore nákladnej dopravy a ktoré je špeciálne upravené na účely nakladania tovaru na nákladné vlaky a/alebo vykladania tovaru z nákladných vlakov, na účely integrácie železničnej nákladnej dopravy s cestnou, námornou, riečnou a leteckou dopravou a na účely zostavovania alebo zmeny zostavy nákladných vlakov; a v prípade potreby na účely výkonu bežných postupov na hraniciach s tretími európskymi krajinami. |
| --- | --- |

c)

„terminál“ je zariadenie, ktoré sa nachádza na koridore nákladnej dopravy a ktoré je špeciálne upravené na účely nakladania tovaru na nákladné vlaky a/alebo vykladania tovaru z nákladných vlakov, na účely integrácie železničnej nákladnej dopravy s cestnou, námornou, riečnou a leteckou dopravou a na účely zostavovania alebo zmeny zostavy nákladných vlakov; a v prípade potreby na účely výkonu bežných postupov na hraniciach s tretími európskymi krajinami.

KAPITOLA II

URČOVANIE A RIADENIE MEDZINÁRODNÝCH ŽELEZNIČNÝCH KORIDOROV PRE KONKURENCIESCHOPNÚ NÁKLADNÚ DOPRAVU

Článok 3

Určovanie počiatočných koridorov nákladnej dopravy

1.   Členské štáty uvedené v prílohe I do ... (7) zriadia koridory nákladnej dopravy pozdĺž hlavných trás stanovených v uvedenej prílohe. Dotknuté členské štáty informujú Komisiu o zriadení koridorov nákladnej dopravy.

2.   Odchylne od odseku 1 sa koridory nákladnej dopravy pozdĺž hlavných trás stanovených v bodoch 3, 5 a 8 prílohy I zriadia do ... (8).

Článok 4

Výber ďalších koridorov nákladnej dopravy

1.   Každý členský štát, ktorý má s iným členským štátom spoločný železničný hraničný priechod, sa zapojí do zriadenia aspoň jedného koridoru nákladnej dopravy, pokiaľ táto povinnosť už nebola splnená v zmysle článku 3.

2.   Bez ohľadu na odsek 1 sa členské štáty na žiadosť členského štátu zapoja do zriadenia koridoru nákladnej dopravy tak, ako sa uvádza v uvedenom odseku alebo do predĺženia existujúceho koridoru, aby si susedný členský štát mohol splniť povinnosť podľa uvedeného odseku.

3.   Bez toho, aby boli dotknuté povinnosti členských štátov vyplývajúce z článku 7 smernice 91/440/EHS, ak sa členský štát domnieva, že by zriadenie koridoru nákladnej dopravy nebolo v záujme žiadateľov, ktorí by koridor nákladnej dopravy pravdepodobne používali, alebo by nemalo zrejmý sociálno-ekonomický prínos alebo by spôsobilo neúmerné zaťaženie, dotknutý členský štát nie je povinný zapojiť sa podľa odsekov 1 a 2 tohto článku s prihliadnutím na rozhodnutie Komisie konajúcej v súlade s poradným postupom uvedeným v článku 19 ods. 2.

4.   Členský štát nie je povinný zapojiť sa podľa odsekov 1 a 2, ak má železničnú sieť s iným rozchodom koľají ako hlavná železničná sieť v Únii.

5.   Do ... (9) dotknuté členské štáty po konzultácii s dotknutými manažérmi infraštruktúry a žiadateľmi v záujme splnenia svojej povinnosti podľa odsekov 1 a 2 spoločne Komisii navrhnú zriadenie koridorov nákladnej dopravy, pričom zohľadnia kritériá stanovené v prílohe II.

6.   Komisia preskúma návrhy na zriadenie koridorov nákladnej dopravy uvedené v odseku 5 a v súlade s regulačným postupom uvedeným v článku 19 ods. 3 prijme najneskôr do deviatich mesiacov po predložení príslušného návrhu rozhodnutie o súlade tohto návrhu s týmto článkom.

7.   Dotknuté členské štáty zriadia koridor nákladnej dopravy najneskôr do troch rokov po prijatí rozhodnutia Komisie uvedeného v odseku 6.

8.   Komisia je splnomocnená na prijatie delegovaných aktov v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie pokiaľ ide o prispôsobenie prílohy II. Pri príprave delegovaných aktov uvedených v tomto odseku Komisia dodržiava ustanovenia smernice 2001/14/ES a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/57/ES zo 17. júna 2008 o interoperabilite systému železníc v Spoločenstve (prepracované znenie) (10) a zohľadňuje najmä plán zavádzania, ktorý sa týka interoperabilných systémov, vývoj železničného systému a siete TEN-T a najmä vykonávanie systému ERTMS, ako aj vývoj trhu nákladnej železničnej dopravy, vrátane interakcie s inými druhmi dopravy.

Pre delegované akty uvedené v tomto odseku sa uplatní postup stanovený v článkoch 20, 21 a 22.

Článok 5

Úprava koridorov nákladnej dopravy

1.   Koridory nákladnej dopravy uvedené v článkoch 3 a 4 je možné upravovať na základe spoločného návrhu dotknutých členských štátov, ktorý po konzultácii s dotknutými manažérmi infraštruktúry a žiadateľmi predkladajú Komisii.

2.   Komisia v súlade s regulačným postupom uvedeným v článku 19 ods. 3 prijme rozhodnutie o návrhu, pričom zohľadní kritériá stanovené v prílohe II.

Článok 6

Zmierovanie

Ak dva alebo viaceré dotknuté členské štáty nesúhlasia so zriadením alebo úpravou koridoru nákladnej dopravy a so zreteľom na železničnú infraštruktúru, ktorá sa nachádza na ich území, Komisia na žiadosť jedného alebo viacerých dotknutých členských štátov konzultuje túto záležitosť s výborom uvedeným v článku 19. Stanovisko Komisie sa zašle dotknutým členským štátom. Dotknuté členské štáty zohľadnia toto stanovisko s cieľom nájsť riešenie a prijmú rozhodnutie na základe vzájomného súhlasu.

Článok 7

Riadenie koridorov nákladnej dopravy

1.   Dotknuté členské štáty pre každý koridor nákladnej dopravy zriadia výkonnú radu zodpovednú za stanovenie všeobecných cieľov pre koridor nákladnej dopravy, dohľad a prijímanie opatrení, ako sa výslovne ustanovuje v článkoch 8, 10 a 23. Výkonnú radu tvoria zástupcovia orgánov dotknutých členských štátov.

2.   Dotknutí manažéri infraštruktúry a prípadne prideľovacie orgány uvedené v článku 14 ods. 2 smernice 2001/14/ES pre každý koridor nákladnej dopravy zriadia správnu radu zodpovednú za prijímanie opatrení, ako sa výslovne ustanovuje v odseku 6 tohto článku a v článkoch 8, 10, článku 12 ods. 1, článku 13 ods. 2, 5 a 6, článku 15 ods. 1, článku 16 a článku 17 ods. 2 a 3 tohto nariadenia. Správnu radu tvoria zástupcovia manažérov infraštruktúry.

3.   Výkonná rada prijíma rozhodnutia na základe vzájomného súhlasu zástupcov orgánov dotknutých členských štátov.

4.   Správna rada prijíma rozhodnutia vrátane rozhodnutí o svojom právnom postavení, zdrojoch a personáli na základe vzájomného súhlasu dotknutých manažérov infraštruktúry.

5.   Povinnosti výkonnej rady a správnej rady nemajú vplyv na nezávislosť manažérov infraštruktúry ustanovenú v článku 4 ods. 2 smernice 91/440/EHS.

6.   Správna rada zriaďuje poradnú skupinu, ktorú tvoria manažéri a vlastníci terminálov koridorov nákladnej dopravy. Táto poradná skupina môže vydávať stanoviská ku každému návrhu správnej rady, ktorý ma priame dôsledky na investície a riadenie terminálov. Poradná skupina môže tiež vydávať stanoviská z vlastného podnetu. Správna rada zohľadňuje všetky tieto stanoviská.

Článok 8

Opatrenia na realizáciu plánu koridoru nákladnej dopravy

1.   Správna rada vypracúva realizačný plán a predkladá ho výkonnej rade na schválenie. Tento plán zahŕňa:

| a) | opis vlastností koridoru nákladnej dopravy vrátane úzkych miest, ako aj program opatrení potrebných na vytvorenie koridoru nákladnej dopravy; |
| --- | --- |

a)

opis vlastností koridoru nákladnej dopravy vrátane úzkych miest, ako aj program opatrení potrebných na vytvorenie koridoru nákladnej dopravy;

| b) | základné prvky prieskumu prepravy a dopravy uvedeného v odseku 3; |
| --- | --- |

b)

základné prvky prieskumu prepravy a dopravy uvedeného v odseku 3;

| c) | ciele pre koridory nákladnej dopravy, najmä v zmysle výkonnosti koridoru nákladnej dopravy vyjadrenej ako kvalita služby a kapacita koridoru nákladnej dopravy v súlade s ustanoveniami článku 17; |
| --- | --- |

c)

ciele pre koridory nákladnej dopravy, najmä v zmysle výkonnosti koridoru nákladnej dopravy vyjadrenej ako kvalita služby a kapacita koridoru nákladnej dopravy v súlade s ustanoveniami článku 17;

| d) | investičný plán uvedený v článku 10; a |
| --- | --- |

d)

investičný plán uvedený v článku 10; a

| e) | opatrenia na vykonávanie ustanovení článkov 11 až 17. |
| --- | --- |

e)

opatrenia na vykonávanie ustanovení článkov 11 až 17.

2.   Správna rada pravidelne prehodnocuje realizačný plán, pričom zohľadňuje pokrok dosiahnutý pri jeho plnení, trh železničnej nákladnej dopravy na koridore nákladnej dopravy a výkonnosť meranú v súlade s cieľmi uvedenými v odseku 1 písm. c).

3.   Správna rada pravidelne uskutočňuje prieskum prepravy a dopravy, ktorý sa týka pozorovaných a očakávaných zmien dopravy na koridore nákladnej dopravy a ktorý sa vzťahuje na jednotlivé typy dopravy, či už v súvislosti s nákladnou dopravou alebo osobnou dopravou.

4.   V realizačných plánoch sa zohľadňuje rozvoj terminálov s cieľom reagovať na potreby železničnej nákladnej dopravy na koridoroch nákladnej dopravy.

Článok 9

Konzultácia so žiadateľmi

Správna rada zavádza konzultačné mechanizmy na účely riadneho zapojenia žiadateľov, ktorí pravdepodobne budú využívať koridor nákladnej dopravy. Správna rada konkrétne zabezpečuje, aby sa konzultácia so žiadateľmi uskutočnila skôr, ako sa realizačný plán uvedený v článku 8 predloží výkonnej rade.

KAPITOLA III

INVESTÍCIE DO KORIDORU NÁKLADNEJ DOPRAVY

Článok 10

Plánovanie investícií

1.   Správna rada vypracúva a pravidelne prehodnocuje investičný plán, ktorý predkladá výkonnej rade na schválenie. Tento plán zahŕňa:

| a) | zoznam predpokladaných projektov rozširovania, obnovy alebo prestavby železničnej infraštruktúry a jej vybavenia na koridore nákladnej dopravy a príslušné finančné požiadavky a zdroje financovania; |
| --- | --- |

a)

zoznam predpokladaných projektov rozširovania, obnovy alebo prestavby železničnej infraštruktúry a jej vybavenia na koridore nákladnej dopravy a príslušné finančné požiadavky a zdroje financovania;

| b) | plán zavádzania, ktorý sa týka interoperabilných systémov na koridore nákladnej dopravy a ktorý spĺňa základné požiadavky a technické špecifikácie interoperability platné pre sieť vymedzené v smernici 2008/57/ES. Tento plán zavádzania vychádza z analýzy nákladov a prínosov používania interoperabilných systémov; |
| --- | --- |

b)

plán zavádzania, ktorý sa týka interoperabilných systémov na koridore nákladnej dopravy a ktorý spĺňa základné požiadavky a technické špecifikácie interoperability platné pre sieť vymedzené v smernici 2008/57/ES. Tento plán zavádzania vychádza z analýzy nákladov a prínosov používania interoperabilných systémov;

| c) | plán riadenia kapacity nákladných vlakov, ktoré môžu premávať na koridore nákladnej dopravy. Tento plán sa môže opierať o zväčšenie dĺžky, prechodového prierezu alebo zaťaženia nápravy, ktoré sú povolené pre vlaky premávajúce na koridore nákladnej dopravy; a |
| --- | --- |

c)

plán riadenia kapacity nákladných vlakov, ktoré môžu premávať na koridore nákladnej dopravy. Tento plán sa môže opierať o zväčšenie dĺžky, prechodového prierezu alebo zaťaženia nápravy, ktoré sú povolené pre vlaky premávajúce na koridore nákladnej dopravy; a

| d) | odkaz na príspevok Únie predpokladaný vo finančných programoch Únie, ak je to vhodné. |
| --- | --- |

d)

odkaz na príspevok Únie predpokladaný vo finančných programoch Únie, ak je to vhodné.

2.   Uplatňovaním tohto článku nie sú dotknuté právomoci členských štátov v oblasti plánovania a financovania železničnej infraštruktúry.

Článok 11

Koordinácia prác

Dotknutí manažéri infraštruktúry koordinujú a uverejňujú primeraným spôsobom a vo vhodnom časovom rámci svoj harmonogram všetkých prác na infraštruktúre a jej vybavení, ktoré by mohli obmedziť dostupnú kapacitu na koridore nákladnej dopravy.

KAPITOLA IV

RIADENIE KORIDORU NÁKLADNEJ DOPRAVY

Článok 12

Miesto jedného kontaktu na podávanie žiadostí o kapacitu infraštruktúry

1.   Správna rada koridoru nákladnej dopravy určuje alebo zriaďuje spoločný orgán a/alebo informačný systém založený na spolupráci medzi manažérmi infraštruktúry, ktorý žiadateľom poskytuje možnosť na jednom mieste a jednou operáciou požiadať o kapacitu infraštruktúry pre nákladné vlaky, ktoré v rámci koridoru nákladnej dopravy prechádzajú cez aspoň jednu hranicu (ďalej len „miesto jedného kontaktu“).

2.   Miesto jedného kontaktu poskytuje aj základné informácie o pridelení kapacity infraštruktúry vrátane informácií uvedených v článku 16.

3.   Miesto jedného kontaktu bezodkladne zasiela všetky žiadosti o kapacitu infraštruktúry príslušným manažérom infraštruktúry a prípadne prideľovacím orgánom uvedeným v článku 14 ods. 2 smernice 2001/14/ES, ktorí o nich rozhodujú v súlade s článkom 13 a kapitolou III uvedenej smernice.

4.   Miesto jedného kontaktu vykonáva svoju činnosť transparentne a nediskriminačne. Túto činnosť kontrolujú regulačné orgány v súlade s článkom 18.

Článok 13

Kapacita prideľovaná nákladným vlakom

1.   V súlade s právomocami stanovenými v článku 14 ods. 1 smernice 2001/14/ES členské štáty spolupracujú pri vymedzovaní rámca na prideľovanie kapacity infraštruktúry na koridore nákladnej dopravy.

2.   Správna rada hodnotí, či je potrebné prideliť kapacitu nákladným vlakom, ktoré premávajú na koridore nákladnej dopravy, pričom zohľadňuje prieskum prepravy a dopravy uvedený v článku 8 ods. 3 tohto nariadenia, žiadosti o kapacitu infraštruktúry súvisiace s predchádzajúcimi a súčasnými cestovnými poriadkami a rámcové dohody.

3.   Manažéri infraštruktúry koridoru nákladnej dopravy spoločne vymedzujú a organizujú podľa postupu uvedeného v článku 15 smernice 2001/14/ES medzinárodné, vopred dohodnuté vlakové trasy pre nákladné vlaky, pričom vychádzajú z hodnotenia uvedeného v odseku 2 tohto článku a uznávajú potrebu kapacity iných typov dopravy vrátane osobnej dopravy. Tieto vopred dohodnuté trasy sa uverejňujú najneskôr tri mesiace pred konečným termínom na doručenie žiadosti o kapacitu uvedeným v prílohe III k smernici 2001/14/ES. Manažéri infraštruktúry viacerých koridorov nákladnej dopravy môžu v prípade potreby koordinovať medzinárodné, vopred dohodnuté vlakové trasy poskytujúce kapacitu v dotknutých koridoroch nákladnej dopravy.

4.   Manažéri infraštruktúry koridoru nákladnej dopravy prideľujú tieto vopred dohodnuté trasy najprv nákladným vlakom, ktoré prechádzajú cez aspoň jednu hranicu.

5.   Ak je to opodstatnené na základe potrieb trhu a hodnotenia uvedeného v odseku 2 tohto článku, manažéri infraštruktúry spoločne vymedzujú kapacitnú rezervu pre medzinárodné nákladné vlaky, ktoré premávajú na koridoroch nákladnej dopravy, pričom uznávajú potrebu kapacity iných typov dopravy vrátane osobnej dopravy, a túto rezervu zachovávajú vo svojich konečných cestovných poriadkoch, aby mohli rýchlo a vhodne reagovať na požiadavky ad hoc na kapacitu, ako sa to uvádza v článku 23 smernice 2001/14/ES. Táto kapacita je vyhradená do lehoty pred plánovaným časom, ktorú určí správna rada. Táto lehota nepresiahne 90 dní.

Kapacitná rezerva sa určuje na základe hodnotenia stanoveného v odseku 2. Táto kapacitná rezerva sa sprístupní iba v prípade, že je to z hľadiska trhu skutočne potrebné.

6.   Správna rada podporuje koordináciu pravidiel prednosti týkajúcich sa prideľovania kapacity na koridore nákladnej dopravy.

7.   Vlaková trasa pridelená nákladnej doprave podľa tohto článku nemôže byť zrušená menej ako jeden mesiac pred jej rozvrhnutým časom v cestovnom poriadku s výnimkou prípadov vyššej moci alebo ak dotknutý žiadateľ súhlasí s týmto zrušením. Dotknutý manažér infraštruktúry v takom prípade vynaloží úsilie, aby žiadateľovi navrhol rovnako kvalitnú a spoľahlivú vlakovú trasu, ktorú má žiadateľ právo akceptovať alebo odmietnuť. Týmto ustanovením nie je dotknuté žiadne právo žiadateľa, ktoré môže mať na základe dohody uvedenej v článku 19 ods. 1 smernice 2001/14/ES.

8.   Manažéri infraštruktúry koridoru nákladnej dopravy a poradná skupina uvedená v článku 7 ods. 6 zavádzajú postupy na zabezpečenie optimálnej koordinácie prideľovania kapacity medzi manažérmi infraštruktúry v prípade žiadostí podaných podľa článku 12 ods. 1, ako aj žiadostí doručených dotknutým manažérom infraštruktúry. Zohľadňuje sa pri tom aj prístup k terminálom.

9.   Odkazy na manažérov infraštruktúry v odsekoch 4 a 8 tohto článku zahŕňajú v prípade potreby aj prideľovacie orgány uvedené v článku 14 ods. 2 smernice 2001/14/ES.

Článok 14

Riadenie dopravy

1.   Manažéri infraštruktúry koridoru nákladnej dopravy zavádzajú postupy koordinácie riadenia dopravy na koridore nákladnej dopravy a môžu zavádzať postupy koordinácie riadenia dopravy v niekoľkých koridoroch nákladnej dopravy.

2.   Manažéri infraštruktúry koridoru nákladnej dopravy a poradná skupina uvedená v článku 7 ods. 6 zavádzajú postupy na zabezpečenie optimálnej koordinácie prevádzky železničnej infraštruktúry a terminálov.

Článok 15

Riadenie dopravy v prípade narušenia pohybu

1.   Správna rada prijíma spoločné ciele na dodržiavanie cestovného poriadku a/alebo usmernenia pre riadenie dopravy v prípade narušenia pohybu vlakov na koridore nákladnej dopravy.

2.   Každý dotknutý manažér infraštruktúry vypracúva pravidlá prednosti na účely riadenia medzi jednotlivými typmi dopravy na časti koridorov nákladnej dopravy, za ktoré zodpovedá tento manažér infraštruktúry, v súlade so spoločnými cieľmi a/alebo usmerneniami, na ktoré sa odkazuje v odseku 1 tohto článku. Tieto pravidlá prednosti sa uverejňujú v podmienkach používania siete uvedených v článku 3 smernice 2001/14/ES.

3.   V zásadách na stanovovanie pravidiel prednosti sa ustanovuje prinajmenšom to, že vlaková trasa uvedená v článku 13 ods. 3 a 5, ktorá je pridelená nákladným vlakom, ktoré dodržiavajú svoj rozvrhnutý čas stanovený v cestovnom poriadku, sa v rámci možností neupravuje. Cieľom zásad na stanovovanie pravidiel prednosti je minimalizovať celkový čas na obnovenie siete so zreteľom na potreby všetkých typov dopravy. Manažéri infraštruktúry môžu na tento účel koordinovať riadenie rôznych typov dopravy na viacerých koridoroch nákladnej dopravy.

Článok 16

Informácie o podmienkach používania koridoru nákladnej dopravy

Správna rada vypracúva, pravidelne aktualizuje a uverejňuje dokument, ktorý obsahuje:

| a) | všetky informácie obsiahnuté v podmienkach používania vnútroštátnych sietí, ktoré sa týkajú koridoru nákladnej dopravy, vypracovaných podľa postupu uvedenéhov článku 3 smernice 2001/14/ES; |
| --- | --- |

a)

všetky informácie obsiahnuté v podmienkach používania vnútroštátnych sietí, ktoré sa týkajú koridoru nákladnej dopravy, vypracovaných podľa postupu uvedenéhov článku 3 smernice 2001/14/ES;

| b) | zoznam a vlastnosti terminálov, najmä informácie o podmienkach a metódach prístupu k terminálom; |
| --- | --- |

b)

zoznam a vlastnosti terminálov, najmä informácie o podmienkach a metódach prístupu k terminálom;

| c) | informácie o postupoch uvedených v článku 13 ods. 8 a článku 14 ods. 2; a |
| --- | --- |

c)

informácie o postupoch uvedených v článku 13 ods. 8 a článku 14 ods. 2; a

| d) | realizačný plán. |
| --- | --- |

d)

realizačný plán.

Článok 17

Kvalita služieb na koridore nákladnej dopravy

1.   Manažéri infraštruktúry koridoru nákladnej dopravy podporujú kompatibilitu systémov spoplatnenia závislých od výkonnosti uvedených v článku 11 smernice 2001/14/ES.

2.   Správna rada monitoruje výkonnosť služieb železničnej nákladnej dopravy na koridore nákladnej dopravy a raz ročne uverejňuje výsledky tohto monitorovania.

3.   Správna rada usporadúva prieskum spokojnosti používateľov koridoru nákladnej dopravy a jeho výsledky uverejňuje raz za rok.

Článok 18

Regulačné orgány

1.   Regulačné orgány uvedené v článku 30 smernice 2001/14/ES spolupracujú pri monitorovaní hospodárskej súťaže na koridore nákladnej dopravy. Predovšetkým zabezpečujú nediskriminačný prístup ku koridoru a sú odvolacími orgánmi ustanovenými v zmysle článku 30 ods. 2 uvedenej smernice. Vymieňajú si potrebné informácie, ktoré získavajú od manažérov infraštruktúry a iných príslušných strán.

2.   V prípade sťažnosti žiadateľa podanej na regulačný orgán vo veci medzinárodných služieb železničnej nákladnej dopravy alebo v rámci vyšetrovania z vlastnej iniciatívy regulačného orgánu, tento regulačný orgán skôr, ako prijme rozhodnutie, konzultuje s regulačnými orgánmi všetkých ostatných členských štátov, cez ktoré prechádza medzinárodná vlaková trasa dotknutého nákladného vlaku, a vyžiada si od nich všetky potrebné informácie.

3.   Regulačné orgány konzultované podľa odseku 2 poskytujú dotknutému regulačnému orgánu všetky informácie, o ktoré majú právo žiadať oni sami na základe vnútroštátnych právnych predpisov. Tieto informácie sa smú využívať len na účely riešenia sťažnosti alebo vyšetrovania uvedeného v odseku 2.

4.   Regulačný orgán, ktorému bola sťažnosť doručená alebo ktorý z vlastnej iniciatívy začal vyšetrovanie, zašle príslušné informácie zodpovednému regulačnému orgánu, aby vo vzťahu k dotknutým stranám prijal opatrenia.

5.   Všetci pridružení zástupcovia manažérov infraštruktúry uvedení v článku 15 ods. 1 smernice 2001/14/ES zabezpečujú, aby sa bezodkladne poskytli všetky informácie, ktoré sú potrebné na účely riešenia sťažnosti alebo vyšetrovania uvedených v odseku 2 tohto článku a o ktoré žiada regulačný orgán členského štátu, v ktorom sa pridružený zástupca nachádza. Tento regulačný orgán je oprávnený zasielať takéto informácie o dotknutej medzinárodnej vlakovej trase regulačným orgánom uvedeným v odseku 2 tohto článku.

KAPITOLA V

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 19

Výbor

1.   Komisii pomáha výbor uvedený v článku 11a smernice 91/440/EHS.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 3 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na jeho článok 8.

3.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na jeho článok 8.

Lehota ustanovená v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES je tri mesiace.

Článok 20

Vykonávanie delegovania právomocí

1   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 4 ods. 8 sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. Komisia predloží správu týkajúcu sa delegovaných právomocí najneskôr šesť mesiacov pred uplynutím päťročného obdobia. Delegovanie právomocí sa automaticky predlžuje na rovnako dlhé obdobia s výnimkou prípadov, keď ho Európsky parlament alebo Rada v súlade s článkom 21 odvolajú.

2.   Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí.

3.   Právomoc prijímať delegované akty udelená Komisii podlieha podmienkam stanoveným v článkoch 21 a 22.

Článok 21

Odvolanie delegovania právomocí

1.   Delegovanie právomocí uvedené v článku 20 môže Európsky parlament alebo Rada odvolať.

2.   Inštitúcia, ktorá začala vnútorný postup s cieľom rozhodnúť, či delegovanie právomocí odvolať, o tom informuje druhú inštutúciu a Komisiu najneskôr jeden mesiac pred prijatím konečného rozhodnutia, pričom uvedie delegované právomoci, ktorých by sa odvolanie mohlo týkať a dôvody tohto odvolania.

3.   Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomocí v ňom uvedených. Účinnosť nadobúda okamžite alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Neovplyvní platnosť už účinných delegovaných aktov. Uverejní sa v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 22

Námietky voči delegovaným aktom

1   Európsky parlament alebo Rada môžu voči delegovanému aktu vzniesť námietky v lehote troch mesiacov odo dňa oznámenia.

2.   Ak do uplynutia tejto lehoty Európsky parlament ani Rada nevzniesli námietky voči delegovanému aktu alebo ak pred týmto dátumom obe inštitúcie informovali Komisiu o svojom rozhodnutí námietky nevzniesť, delegovaný akt nadobudne účinnosť v deň v ňom stanovený.

3.   Delegovaný akt nenadobúda účinnosť v prípade, že Európsky parlament alebo Rada voči nemu vznesú námietky. Inštitúcia, ktorá námietky voči delegovanému aktu vznesie, uvedie dôvody takéhoto kroku.

Článok 23

Monitorovanie realizácie

Po zriadení koridoru nákladnej dopravy výkonná rada uvedená v článku 7 ods. 1 každé dva roky predkladá Komisii výsledky realizácie plánu uvedeného koridoru. Komisia tieto výsledky analyzuje a oboznamuje výbor uvedený v článku 19 so svojou analýzou.

Článok 24

Správa

Komisia pravidelne skúma uplatňovanie tohto nariadenia. Európskemu parlamentu a Rade predkladá správu, prvú do ... (11), a následne každé tri roky.

Článok 25

Prechodné opatrenia

Toto nariadenie sa neuplatňuje na Cyperskú republiku a na Maltu, pokiaľ na ich území nie je zriadený žiadny železničný systém.

Článok 26

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 27

Uverejnenie

Toto nariadenie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V ...

Za Európsky parlament

predseda

...

Za Radu

predseda

...

---

(1)  Ú. v. ES C 317, 23.12.2009, s. 94.

1

(2)  Ú. v. ES C 79, 27.3.2010, s. 45.

2

(3)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 23. apríla 2009 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku), pozícia Rady z ... (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a pozícia Európskeho parlamentu z ... (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku).

3

(4)  Ú. v. ES L 237, 24.8.1991, s. 25.

4

(5)  Ú. v. ES L 75, 15.3.2001, s. 29.

5

(6)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.

6

(7)  Tri roky od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

7

(8)  Päť rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

8

(9)  Dva roky od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

9

(10)  Ú. v. EÚ L 191, 18.7.2008, s. 1.

10

(11)  Päť rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

11

---

PRÍLOHA I

Zoznam hlavných trás koridorov nákladnej dopravy

| | Členské štáty | Hlavné trasy (1) |
| --- | --- | --- |
| 1. | BE, NL, DE, IT | Zeebrugge – Antverpy/Rotterdam – Duisburg –[Bazilej] – Miláno – Janov |
| 2. | NL, BE, LU, FR | Rotterdam – Antverpy – Luxemburg – Méty – Dijon – Lyon/[Bazilej] |
| 3. | SE, DK, DE, AT, IT | Štokholm – Malmö – Kodaň – Hamburg – Innsbruck – Verona – Palermo |
| 4. | PT, ES, FR | Sines – Lisabon/Leixões
  Sines – Elvas/Algeciras | –Madrid – San Sebastian – Bordeaux – Paríž – Méty |
| 5. | PL, CZ, SK, AT, IT, SI | Gdynia – Katowice – Ostrava/Žilina – Viedeň – Terst/Koper |
| 6. | ES, FR, IT, SI, HU | Almería – Valencia/Madrid – Zaragoza/Barcelona – Marseille – Lyon – Turín – Udine – Terst/Koper – Ľubľana – Budapešť – Záhony (maďarsko-ukrajinská hranica) |
| 7. | CZ, AT, SK, HU, RO, BG, EL | Praha – Viedeň/Bratislava – Budapešť | – Bukurešť – Constanta
  – Vidin – Sofia – Solún – Atény |
| 8. | DE, NL, BE, PL, LT | Bremerhaven/Rotterdam/Antverpy – Aachen/Berlín – Varšava – Terespol (poľsko-bieloruská hranica)/Kaunas |
| 9. | CZ, SK | Praha – Horní Lideč – Žilina – Košice – Čierna nad Tisou –(slovensko-ukrajinská hranica) |

Členské štáty

Hlavné trasy (1)

1.

BE, NL, DE, IT

Zeebrugge – Antverpy/Rotterdam – Duisburg –[Bazilej] – Miláno – Janov

2.

NL, BE, LU, FR

Rotterdam – Antverpy – Luxemburg – Méty – Dijon – Lyon/[Bazilej]

3.

SE, DK, DE, AT, IT

Štokholm – Malmö – Kodaň – Hamburg – Innsbruck – Verona – Palermo

4.

PT, ES, FR

Sines – Lisabon/Leixões

Sines – Elvas/Algeciras

–Madrid – San Sebastian – Bordeaux – Paríž – Méty

5.

PL, CZ, SK, AT, IT, SI

Gdynia – Katowice – Ostrava/Žilina – Viedeň – Terst/Koper

6.

ES, FR, IT, SI, HU

Almería – Valencia/Madrid – Zaragoza/Barcelona – Marseille – Lyon – Turín – Udine – Terst/Koper – Ľubľana – Budapešť – Záhony (maďarsko-ukrajinská hranica)

7.

CZ, AT, SK, HU, RO, BG, EL

Praha – Viedeň/Bratislava – Budapešť

– Bukurešť – Constanta

– Vidin – Sofia – Solún – Atény

8.

DE, NL, BE, PL, LT

Bremerhaven/Rotterdam/Antverpy – Aachen/Berlín – Varšava – Terespol (poľsko-bieloruská hranica)/Kaunas

9.

CZ, SK

Praha – Horní Lideč – Žilina – Košice – Čierna nad Tisou –(slovensko-ukrajinská hranica)

---

(1)  Lomka („/“) predstavuje alternatívne trasy.

---

PRÍLOHA II

Kritériá, ktoré treba zohľadniť podľa článkov 4 a 5

| a) | súlad koridoru nákladnej dopravy s koridormi v rámci siete TEN-T, systému ERTMS a/alebo koridormi vymedzenými RNE; |
| --- | --- |

a)

súlad koridoru nákladnej dopravy s koridormi v rámci siete TEN-T, systému ERTMS a/alebo koridormi vymedzenými RNE;

| b) | začlenenie prioritných projektov siete TEN-T (1) do koridoru nákladnej dopravy; |
| --- | --- |

b)

začlenenie prioritných projektov siete TEN-T (1) do koridoru nákladnej dopravy;

| c) | križovanie územia aspoň troch členských štátov koridorom nákladnej dopravy, alebo križovanie územia dvoch členských štátov, ak je vzdialenosť medzi dvomi železničnými terminálmi, ktoré koridor nákladnej dopravy spája, väčšia ako 500 km; |
| --- | --- |

c)

križovanie územia aspoň troch členských štátov koridorom nákladnej dopravy, alebo križovanie územia dvoch členských štátov, ak je vzdialenosť medzi dvomi železničnými terminálmi, ktoré koridor nákladnej dopravy spája, väčšia ako 500 km;

| d) | záujem žiadateľov o koridor nákladnej dopravy; |
| --- | --- |

d)

záujem žiadateľov o koridor nákladnej dopravy;

| e) | rovnováha medzi sociálno-ekonomickými nákladmi a prínosom vyplývajúcim zo zriadenia koridoru nákladnej dopravy; |
| --- | --- |

e)

rovnováha medzi sociálno-ekonomickými nákladmi a prínosom vyplývajúcim zo zriadenia koridoru nákladnej dopravy;

| f) | konzistentnosť všetkých koridorov nákladnej dopravy navrhovaných členskými štátmi na účely vytvorenia európskej železničnej siete pre konkurencieschopnú nákladnú dopravu; |
| --- | --- |

f)

konzistentnosť všetkých koridorov nákladnej dopravy navrhovaných členskými štátmi na účely vytvorenia európskej železničnej siete pre konkurencieschopnú nákladnú dopravu;

| g) | existencia dobrého prepojenia s inými druhmi dopravy, najmä vďaka zodpovedajúcej sieti terminálov, a to aj v námorných a vnútrozemských prístavoch; |
| --- | --- |

g)

existencia dobrého prepojenia s inými druhmi dopravy, najmä vďaka zodpovedajúcej sieti terminálov, a to aj v námorných a vnútrozemských prístavoch;

| h) | lepšie vzájomné prepojenia medzi členskými štátmi a susediacimi tretími krajinami, ak je to vhodné. |
| --- | --- |

h)

lepšie vzájomné prepojenia medzi členskými štátmi a susediacimi tretími krajinami, ak je to vhodné.

---

(1)  Pozri prílohu III k rozhodnutiu Európskeho parlamentu a Rady č. 1692/96/ES z 23. júla 1996 o základných usmerneniach Spoločenstva pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete (Ú. v. ES L 228, 9.9.1996, s. 1).

---

ODÔVODNENÉ STANOVISKO RADY

I.   ÚVOD

Komisia 15. decembra 2008 predložila návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o európskej železničnej sieti pre konkurencieschopnú nákladnú dopravu.

Európsky parlament zaujal stanovisko v prvom čítaní 23. apríla 2009.

Rada dosiahla politickú dohodu o navrhovanom nariadení 11. júna 2009.

Rada 22. februára 2010 v súlade riadnym legislatívnym postupom ustanoveným v článku 294 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prijala svoju pozíciu v prvom čítaní.

Rada pri vykonávaní svojej práce zohľadnila stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1) a Výboru regiónov (2).

II.   ANALÝZA POZÍCIE RADY V PRVOM ČÍTANÍ

1.   Všeobecné informácie

Komisia 15. decembra 2008 predložila návrh nariadenia o európskej železničnej sieti pre konkurencieschopnú nákladnú dopravu. Cieľom navrhovaného nariadenia je vytvoriť európsku železničnú sieť pre konkurencieschopnú nákladnú dopravu, ktorá sa bude skladať z medzinárodných koridorov, ktoré prevádzkovateľom poskytnú efektívnu a vysokokvalitnú infraštruktúru nákladnej dopravy. V dôsledku toho by prevádzkovatelia železničnej dopravy mali byť schopní poskytovať efektívne, vysokokvalitné služby a mali by sa stať konkurencieschopnejšími na trhu prepravy tovaru. V návrhu sa na tieto účely ustanovujú pravidlá zriaďovania a úpravy koridorov nákladnej dopravy, ich organizácie a riadenia, ako aj opatrenia na realizáciu koridorov nákladnej dopravy, plánovanie investícií a riadenie kapacity a premávky.

Pozíciou Rady v prvom čítaní sa vytvára ucelený rámec pre zriadenie európskej železničnej siete pre konkurencieschopnú nákladnú dopravu. Predpokladá sa v nej jednoduchší postup zriaďovania počiatočných koridorov nákladnej dopravy, a to na základe zoznamu hlavných trás koridorov. Tento počiatočný zoznam by mali doplniť členské štáty neuvedené v prílohe I k tomuto nariadeniu, ktoré koridory nákladnej dopravy zriadia neskôr. Prístup Rady okrem toho predpokladá možnosť výnimiek. Zahŕňa i lepšie štruktúrovaný systém riadenia koridorov nákladnej dopravy. Rada tiež súhlasila so zriadením pružnejšieho systému spracovania žiadostí o vlakové trasy pre nákladné vlaky, ktorý sa bude zakladať na zvýšenej spolupráci medzi manažérmi infraštruktúry.

2.   Hlavné otázky

i)   Výber koridorov nákladnej dopravy

Komisia navrhla postup, na základe ktorého by každý členský štát musel zriadiť aspoň jeden koridor s iným(i) dotknutým(i) členským(i) štátom(mi). Niektoré členské štáty by okrem toho boli povinné zriadiť aspoň dva až tri koridory na základe ročnej výkonnosti železničnej nákladnej dopravy v týchto členských štátoch vyjadrenej v tonokilometroch.

Rada prijala iné riešenie, ktoré spočíva v zriadení počiatočných koridorov nákladnej dopravy v rámci určitej stanovenej lehoty podľa zoznamu hlavných trás koridorov, ktorý sa uvádza v prílohe I k tomuto nariadeniu, a v povinnosti členských štátov, ktoré sa v tomto zozname neuvádzajú, podieľať sa na zriadení aspoň jedného koridoru nákladnej dopravy. Členské štáty sa budú podieľať i na zriadení koridoru alebo na predĺžení existujúceho koridoru s cieľom zaručiť, že si susedný členský štát splní svoju povinnosť zriadiť aspoň jeden koridor nákladnej dopravy.

Uvedené riešenie zahŕňa dve možné výnimky z povinnosti zúčastniť sa na zriadení koridoru nákladnej dopravy. Prvá z nich by bola opodstatnená na základe určitých podmienok, ako je nedostatočný záujem žiadateľov, ktorí by pravdepodobne koridor využívali, žiadny socio-ekonomický prínos alebo neúmerné zaťaženie súvisiace so zriadením koridoru. Táto výnimka podlieha rozhodnutiu Komisie podľa komitologického postupu. Druhú výnimku by si mohol uplatniť členský štát so železničnou sieťou, ktorá má iný rozchod koľají ako hlavná železničná sieť v rámci Únie.

Európsky parlament do návrhu Komisie zapracoval tieto pozmeňujúce a doplňujúce návrhy:

| — | koridor nákladnej dopravy by mal prepájať najmenej dva členské štáty a mal by byť kompatibilný s koridormi v rámci siete TEN-T alebo systému ERTMS. V prípade potreby by mohli byť súčasťou koridoru nákladnej dopravy niektoré úseky s veľkým alebo potenciálne veľkým objemom nákladnej dopravy, ktoré nie sú zahrnuté do TEN-T; |
| --- | --- |

—

koridor nákladnej dopravy by mal prepájať najmenej dva členské štáty a mal by byť kompatibilný s koridormi v rámci siete TEN-T alebo systému ERTMS. V prípade potreby by mohli byť súčasťou koridoru nákladnej dopravy niektoré úseky s veľkým alebo potenciálne veľkým objemom nákladnej dopravy, ktoré nie sú zahrnuté do TEN-T;

| — | o vytvorení alebo zmene koridoru nákladnej dopravy rozhodujú príslušné členské štáty po oznámení svojho zámeru Komisii, ku ktorému pripoja návrh vypracovaný v spolupráci s príslušnými manažérmi infraštruktúry a zohľadnia iniciatívy a stanoviská železničných podnikov, ktoré využívajú alebo majú záujem využívať koridor. Zainteresované železničné podniky sa môžu na procese zúčastniť vždy, keď sa ich významné investície týkajú; |
| --- | --- |

—

o vytvorení alebo zmene koridoru nákladnej dopravy rozhodujú príslušné členské štáty po oznámení svojho zámeru Komisii, ku ktorému pripoja návrh vypracovaný v spolupráci s príslušnými manažérmi infraštruktúry a zohľadnia iniciatívy a stanoviská železničných podnikov, ktoré využívajú alebo majú záujem využívať koridor. Zainteresované železničné podniky sa môžu na procese zúčastniť vždy, keď sa ich významné investície týkajú;

| — | kritériá na vytvorenie koridorov nákladnej dopravy by sa mali vymedziť spôsobom upraveným podľa špecifických potrieb členských štátov a manažérov infraštruktúry, ktoré im umožnia dostatočnú slobodu rozhodovania a riadenia; |
| --- | --- |

—

kritériá na vytvorenie koridorov nákladnej dopravy by sa mali vymedziť spôsobom upraveným podľa špecifických potrieb členských štátov a manažérov infraštruktúry, ktoré im umožnia dostatočnú slobodu rozhodovania a riadenia;

| — | najneskôr tri roky po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia musí územie každého členského štátu umožňovať aspoň jeden koridor nákladnej dopravy; |
| --- | --- |

—

najneskôr tri roky po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia musí územie každého členského štátu umožňovať aspoň jeden koridor nákladnej dopravy;

| — | Komisia vezme na vedomie návrhy na zriadenie koridorov nákladnej dopravy a preskúma ich súlad s kritériami posudzovania ustanovenými v prílohe k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

—

Komisia vezme na vedomie návrhy na zriadenie koridorov nákladnej dopravy a preskúma ich súlad s kritériami posudzovania ustanovenými v prílohe k tomuto nariadeniu.

ii)   Riadenie koridorov nákladnej dopravy

Komisia navrhla, aby príslušní manažéri infraštruktúry vytvorili riadiaci orgán pre každý koridor nákladnej dopravy, ktorý by bol poverený vypracovaním, riadením vykonávania a aktualizáciou realizačného plánu koridoru nákladnej dopravy. Okrem toho by sa mala zriadiť pracovná skupina, ktorú by tvorili manažéri a vlastníci strategických terminálov koridorov nákladnej dopravy. Táto pracovná skupina by mohla vyjadrovať stanovisko ku každému návrhu riadiaceho orgánu, ktorý by mal priamy vplyv na investície a riadenie strategických terminálov. Riadiaci orgán by nemohol prijať rozhodnutie, ktoré je v rozpore s týmto stanoviskom.

Rada pozmenila návrh Komisie a rozhodla, že dotknuté členské štáty zriadia pre každý koridor nákladnej dopravy výkonnú radu zodpovednú za stanovenie všeobecných cieľov pre koridor nákladnej dopravy, dohľad a prijímanie opatrení týkajúcich sa realizácie a plánovania investícií. Výkonnú radu tvoria zástupcovia orgánov dotknutých členských štátov.

Dotknutí manažéri infraštruktúry okrem toho pre každý koridor nákladnej dopravy zriadia správnu radu zodpovednú za prijímanie osobitných opatrení týkajúcich sa realizácie, plánovania investícií, kapacity infraštruktúry a kvality služieb. Správnu radu tvoria zástupcovia manažérov infraštruktúry.

Správna rada tiež zriadi poradnú skupinu tvorenú manažérmi a vlastníkmi terminálov koridoru nákladnej dopravy. Táto poradná skupina môže vydávať stanoviská ku každému návrhu správnej rady, ktorý má priame dôsledky na investície a riadenie terminálov. Môže tiež vydávať stanoviská z vlastného podnetu. Správna rada všetky tieto stanoviská zohľadňuje.

Európsky parlament sa z veľkej časti pridržiaval návrhu Komisie. Pokiaľ však ide o ustanovenie o zriadení riadiaceho orgánu pre každý koridor nákladnej dopravy, navrhol, aby sa zainteresované železničné podniky alebo zoskupenia železničných podnikov, ktoré využívajú koridor nákladnej dopravy, pravidelne podieľali na činnosti tohto orgánu v poradnej funkcii.

Európsky parlament taktiež navrhol, že dotknuté členské štáty by mohli zriadiť výkonnú radu, ktorá bude schvaľovať realizačný plán koridoru vypracovaný riadiacim orgánom a dohliadať na jeho plnenie.

Konečne, do pracovnej skupiny zloženej z manažérov a vlastníkov strategických terminálov koridoru nákladnej dopravy tak, ako navrhla Komisia, by sa pri jej zriaďovaní mali zahrnúť i zástupcovia námorných a vnútrozemských prístavov.

iii)   Strategické terminály a prioritná nákladná doprava

Komisia navrhla, aby riadiaci orgán stanovil stratégiu rozvoja strategických terminálov tak, aby boli schopné reagovať na potreby železničnej nákladnej dopravy na koridore nákladnej dopravy.

Komisia okrem toho navrhla, aby riadiaci orgán vymedzil kategórie druhu nákladnej dopravy, ktoré by boli platné na celom koridore nákladnej dopravy. Najmenej jedna z týchto kategórií, konkrétne „prioritná nákladná doprava“, by mala zahŕňať tovar, ktorého preprava je veľmi citlivá na čas, a vyžaduje preto vysokú efektívnosť a zaručenú presnosť prepravy.

Rada vo svojej pozícii v prvom čítaní vypustila články týkajúce sa týchto otázok, ktoré navrhovala Komisia. Pokiaľ ide o strategické terminály, usúdilo sa, že o tejto otázke by mal rozhodnúť trh. Čo sa týka prioritnej nákladnej dopravy, dospelo sa k záveru, že by mohla byť diskriminujúca, a to najmä voči osobným vlakom.

Európsky parlament sa z veľkej časti pridržiaval návrhu Komisie. Pokiaľ však ide o strategické terminály, navrhol, aby sa doplnil odkaz na integrovanú stratégiu vrátane intermodálnych uzlov pozdĺž koridorov nákladnej dopravy. Táto stratégia by mala zahŕňať spoluprácu s regionálnymi, miestnymi a národnými orgánmi, poskytnutie pozemkov na vybudovanie nákladných železničných terminálov a uľahčenie prístupu k financovaniu na podporu takejto výstavby. Riadiaci orgán by okrem toho mal zabezpečiť vybudovanie dostatočného počtu terminálov na strategických miestach podľa očakávaného objemu dopravy.

Čo sa týka článku o prioritnej nákladnej doprave, Európsky parlament rozhodol zmeniť jeho názov na „Kategórie druhu trás v koridoroch nákladnej dopravy“, pričom jeho znenie by sa tomu malo prispôsobiť a odkazovať na pravidelné aktualizácie kategórií druhu trás nákladnej dopravy, ktoré by mali platiť na celom koridore nákladnej dopravy. Najmenej jedna z týchto kategórií (konkrétne „zrýchlená nákladná doprava“) by mala zahŕňať trasy vlakov s vysokou efektívnosťou a zaručenou presnosťou prepravy. Kritériá vymedzenia kategórií druhu nákladnej dopravy by mal okrem toho prijímať riadiaci orgán po konzultácii so žiadateľmi, ktorí budú koridor nákladnej dopravy pravdepodobne používať.

iv)   Miesto jedného kontaktu pre žiadosti o medzinárodné vlakové trasy

Komisia navrhla, aby riadiaci orgán zriadil miesto jedného kontaktu pre žiadosti o vlakové trasy pre nákladné vlaky prechádzajúce cez aspoň jednu hranicu pozdĺž koridoru nákladnej dopravy a aby sa všetky žiadosti o tieto vlakové trasy podávali tomuto miestu jedného kontaktu.

Rada nesúhlasila s povinným postupom, ktorý navrhla Komisia, a namiesto toho rozhodla, že správna rada koridoru nákladnej dopravy určuje alebo zriaďuje spoločný orgán a/alebo informačný systém založený na spolupráci medzi manažérmi infraštruktúry, ktorý by žiadateľom poskytoval možnosť na jednom mieste a jednou operáciou požiadať o kapacitu infraštruktúry pre nákladné vlaky, ktoré v rámci koridoru nákladnej dopravy prechádzajú cez aspoň jednu hranicu.

Európsky parlament sa z veľkej časti pridržiaval návrhu Komisie. Rozhodol sa však navrhnúť, že jednotlivým manažérom infraštruktúry koridoru nákladnej dopravy by mohla byť pridelená funkcia prvého kontaktu v rámci miesta jedného kontaktu pre žiadateľov o železničné trasy.

v)   Oprávnení žiadatelia

V návrhu Komisie sa predpokladá právo žiadateľov iných ako železničné podniky a medzinárodné zoskupenia, ktoré tieto železničné podniky tvoria, mať možnosť požiadať o vlakové trasy pre nákladnú dopravu, ak sa táto nákladná doprava týka jedného alebo viacerých úsekov koridoru nákladnej dopravy.

Rada vypustila článok týkajúci sa oprávnených žiadateľov, ktorý navrhovala Komisia. Rada namiesto toho akceptuje iba možnosť, aby žiadatelia iní ako železničné podniky a ich medzinárodné zoskupenia požiadali o infraštruktúru v prípade určitých úsekov vlakových trás, ak sa tieto trasy nachádzajú v členských štátoch, ktoré akceptujú takéto žiadosti na základe svojho vnútroštátneho práva.

Európsky parlament sa pridržiaval návrhu Komisie, pričom mierne upravil jeho znenie.

vi)   Riadenie dopravy v prípade narušenia pohybu

Komisia navrhla, aby manažéri infraštruktúry koridoru nákladnej dopravy vypracovali a uverejnili pravidlá prednosti medzi rôznymi typmi dopravy v prípade narušenia premávky na koridore nákladnej dopravy. V týchto pravidlách prednosti by sa malo minimálne stanovovať, že trasa pridelená prioritnému nákladnému vlaku, ktorý dodržiava pôvodné podmienky trasy, by sa nemohla prideliť inému vlaku ani zmeniť, pokiaľ by pôvodný držiteľ trasy nesúhlasil s jej pridelením inému vlaku alebo s jej zmenou.

Rada prepracovala návrh Komisie a rozhodla, že spoločné ciele na dodržiavanie cestovného poriadku a/alebo usmernenia pre riadenie dopravy v prípade narušenia pohybu vlakov na koridore nákladnej dopravy prijíma správna rada. Na základe týchto cieľov a/alebo usmernení každý dotknutý manažér infraštruktúry vypracúva pravidlá prednosti na účely riadenia jednotlivých typov premávky v koridore nákladnej dopravy. Cieľom zásad na stanovovanie pravidiel prednosti je minimalizovať celkový čas na obnovenie siete so zreteľom na potreby všetkých typov dopravy.

Európsky parlament sa vo všeobecnosti pridržiaval návrhu Komisie, ale súhlasil s tým, že manažéri infraštruktúry koridoru nákladnej dopravy by mali pre každú časť koridoru nákladnej dopravy v sieti vypracovať a uverejniť pravidlá prednosti medzi rôznymi typmi trás v prípade narušenia premávky, a to najmä na trasách pridelených meškajúcim vlakom. Mali by tak urobiť na základe návrhu riadiaceho orgánu koridoru nákladnej dopravy a zároveň dodržiavať zásady a plány uvedené v tomto článku.

vii)   Výnimka

Komisia navrhla, aby sa členské štáty mohli v príslušných prípadoch odchýliť od ustanovení tohto nariadenia zaslaním odôvodnenej žiadosti o výnimku Komisii. Komisia by mala v súlade so stanoveným konzultačným postupom prijať rozhodnutie o tejto žiadosti vzhľadom na geografickú situáciu, ako aj na rozvoj služieb železničnej nákladnej dopravy v členskom štáte, ktorý o výnimku požiadal.

Rada toto ustanovenie, ktoré navrhovala Komisia, vypustila. Namiesto toho sa dohodla na článku o prechodných opatreniach, v ktorom sa stanovuje, že Cyperská republika a Maltská republika nie sú povinné vykonávať toto nariadenie, kým na ich území nie je zriadený žiadny železničný systém.

Európsky parlament sa pridržiaval návrhu Komisie.

3.   Iné pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Európskeho parlamentu

Ďalšie pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, ktoré nie sú zahrnuté v pozícii Rady v prvom čítaní, sa týkajú najmä:

| — | odkazu na optimalizáciu a spoľahlivosť železničnej nákladnej dopravy, |
| --- | --- |

—

odkazu na optimalizáciu a spoľahlivosť železničnej nákladnej dopravy,

| — | výskumných programov a programu Marco Polo, ako aj ďalších politík a fondov Únie, napríklad Kohézneho fondu, |
| --- | --- |

—

výskumných programov a programu Marco Polo, ako aj ďalších politík a fondov Únie, napríklad Kohézneho fondu,

| — | vytvorenia efektívneho a dostatočného prepojenia s ostatnými druhmi dopravy s cieľom vybudovať účinnú a integrovanú sieť nákladnej dopravy; |
| --- | --- |

—

vytvorenia efektívneho a dostatočného prepojenia s ostatnými druhmi dopravy s cieľom vybudovať účinnú a integrovanú sieť nákladnej dopravy;

| — | postupu stanovenia ukazovateľov výkonnosti; |
| --- | --- |

—

postupu stanovenia ukazovateľov výkonnosti;

| — | zmien vymedzení pojmov stanovených v článku 2; |
| --- | --- |

—

zmien vymedzení pojmov stanovených v článku 2;

| — | úpravy realizačného plánu; |
| --- | --- |

—

úpravy realizačného plánu;

| — | zahrnutia odkazu na prípadné zúžené miesta; |
| --- | --- |

—

zahrnutia odkazu na prípadné zúžené miesta;

| — | programu zlepšenia koridoru nákladnej dopravy; |
| --- | --- |

—

programu zlepšenia koridoru nákladnej dopravy;

| — | prieskumu trhu, ktorý sa má pravidelne aktualizovať; |
| --- | --- |

—

prieskumu trhu, ktorý sa má pravidelne aktualizovať;

| — | programov budovania a zlepšovania výkonnosti koridoru nákladnej dopravy; |
| --- | --- |

—

programov budovania a zlepšovania výkonnosti koridoru nákladnej dopravy;

| — | žiadateľov, ktorí majú v úmysle koridor nákladnej dopravy využívať; |
| --- | --- |

—

žiadateľov, ktorí majú v úmysle koridor nákladnej dopravy využívať;

| — | stratégie investičných plánov; |
| --- | --- |

—

stratégie investičných plánov;

| — | investičných plánov; |
| --- | --- |

—

investičných plánov;

| — | kapacitnej rezervy; |
| --- | --- |

—

kapacitnej rezervy;

| — | poplatku za trasy, ktoré sú pridelené, ale sa nevyužívajú; |
| --- | --- |

—

poplatku za trasy, ktoré sú pridelené, ale sa nevyužívajú;

| — | pravidiel prednosti; |
| --- | --- |

—

pravidiel prednosti;

| — | súladu medzi rôznymi systémami spoplatnenia závislými na výkonoch; |
| --- | --- |

—

súladu medzi rôznymi systémami spoplatnenia závislými na výkonoch;

| — | informácií, ktoré majú manažéri infraštruktúry a iné tretie strany zainteresované do prideľovania medzinárodnej kapacity poskytnúť príslušným kontrolným orgánom. |
| --- | --- |

—

informácií, ktoré majú manažéri infraštruktúry a iné tretie strany zainteresované do prideľovania medzinárodnej kapacity poskytnúť príslušným kontrolným orgánom.

III.   ZÁVER

Rada pri ustanovovaní svojej pozície v prvom čítaní v plnej miere zohľadnila návrh Komisie a stanovisko Európskeho parlamentu z prvého čítania. V súvislosti s pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi Európskeho parlamentu Rada poznamenáva, že viacero z nich do pozície v prvom čítaní zahrnula v podstate, čiastočne alebo v celom rozsahu.

---

(1)  Stanovisko z 15. júla 2009 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

(2)  (Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

---

| 4.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 114/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 114/17

---

POZÍCIA RADY (EÚ) č. 3/2010 V PRVOM ČÍTANÍ

s cieľom prijať nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovujú povinnosti hospodárskych subjektov uvádzajúcich drevo a výrobky z dreva na trh

Prijatá Radou 1. marca 2010

(Text s významom pre EHP)

2010/C 114 E/02

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),

keďže:

| (1) | Lesy zabezpečujú rôzne prínosy z environmentálneho, hospodárskeho a sociálneho hľadiska vrátane drevných a nedrevných lesných produktov a environmentálnych služieb. |
| --- | --- |

(1)

Lesy zabezpečujú rôzne prínosy z environmentálneho, hospodárskeho a sociálneho hľadiska vrátane drevných a nedrevných lesných produktov a environmentálnych služieb.

| (2) | Z dôvodu narastajúceho dopytu po dreve a výrobkoch z dreva na celom svete v kombinácii s inštitucionálnymi a správnymi nedostatkami, ktoré sú príznačné pre odvetvie lesného hospodárstva vo viacerých krajinách produkujúcich drevo, vzbudzuje nelegálna ťažba dreva a súvisiaci obchod čoraz väčšie obavy. |
| --- | --- |

(2)

Z dôvodu narastajúceho dopytu po dreve a výrobkoch z dreva na celom svete v kombinácii s inštitucionálnymi a správnymi nedostatkami, ktoré sú príznačné pre odvetvie lesného hospodárstva vo viacerých krajinách produkujúcich drevo, vzbudzuje nelegálna ťažba dreva a súvisiaci obchod čoraz väčšie obavy.

| (3) | Nelegálna ťažba dreva je všadeprítomným problémom a vzbudzuje veľké obavy v medzinárodnom meradle. Predstavuje značnú hrozbu pre lesy, pretože prispieva k procesu odlesňovania, ktorý je zodpovedný približne za 20 % emisií CO2, ohrozuje biodiverzitu a trvalo udržateľné obhospodarovanie a rozvoj lesov vrátane podnikateľskej životaschopnosti hospodárskych subjektov konajúcich v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi. Okrem toho má aj sociálne, politické a hospodárske dôsledky. |
| --- | --- |

(3)

Nelegálna ťažba dreva je všadeprítomným problémom a vzbudzuje veľké obavy v medzinárodnom meradle. Predstavuje značnú hrozbu pre lesy, pretože prispieva k procesu odlesňovania, ktorý je zodpovedný približne za 20 % emisií CO2, ohrozuje biodiverzitu a trvalo udržateľné obhospodarovanie a rozvoj lesov vrátane podnikateľskej životaschopnosti hospodárskych subjektov konajúcich v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi. Okrem toho má aj sociálne, politické a hospodárske dôsledky.

| (4) | V oznámení Komisie Európskemu parlamentu a Rade z 21. mája 2003 s názvom „Vynútiteľnosť práva, správa a obchod v lesnom hospodárstve (FLEGT): návrh na akčný plán EÚ“ sa navrhol balík opatrení zameraných na podporu medzinárodného úsilia vyriešiť problém nelegálnej ťažby dreva a súvisiaceho obchodu. |
| --- | --- |

(4)

V oznámení Komisie Európskemu parlamentu a Rade z 21. mája 2003 s názvom „Vynútiteľnosť práva, správa a obchod v lesnom hospodárstve (FLEGT): návrh na akčný plán EÚ“ sa navrhol balík opatrení zameraných na podporu medzinárodného úsilia vyriešiť problém nelegálnej ťažby dreva a súvisiaceho obchodu.

| (5) | Európsky parlament a Rada uvítali toto oznámenie a uznali potrebu prispievania Únie ku globálnemu úsiliu riešiť problém nelegálnej ťažby dreva. |
| --- | --- |

(5)

Európsky parlament a Rada uvítali toto oznámenie a uznali potrebu prispievania Únie ku globálnemu úsiliu riešiť problém nelegálnej ťažby dreva.

| (6) | V súlade s cieľom uvedeného oznámenia, najmä s cieľom zabezpečiť, aby do Únie vstupovali len výrobky z dreva, ktoré boli vyrobené v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi produkujúcej krajiny, Únia rokovala o dobrovoľných partnerských dohodách (VPA) s krajinami produkujúcimi drevo (partnerské krajiny), z ktorých pre zmluvné strany vyplýva právne záväzná povinnosť uplatňovať licenčný systém a regulovať obchod s drevom a výrobkami z dreva určenými v týchto VPA. |
| --- | --- |

(6)

V súlade s cieľom uvedeného oznámenia, najmä s cieľom zabezpečiť, aby do Únie vstupovali len výrobky z dreva, ktoré boli vyrobené v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi produkujúcej krajiny, Únia rokovala o dobrovoľných partnerských dohodách (VPA) s krajinami produkujúcimi drevo (partnerské krajiny), z ktorých pre zmluvné strany vyplýva právne záväzná povinnosť uplatňovať licenčný systém a regulovať obchod s drevom a výrobkami z dreva určenými v týchto VPA.

| (7) | Vzhľadom na veľký rozsah a naliehavosť problému je potrebné aktívne podporovať boj proti nelegálnej ťažbe dreva a súvisiacemu obchodu, doplniť a posilniť iniciatívu VPA a zlepšiť synergie medzi politikami zameranými na zachovanie lesov a dosahovanie vysokej úrovne ochrany životného prostredia vrátane boja proti zmene klímy a strate biodiverzity. |
| --- | --- |

(7)

Vzhľadom na veľký rozsah a naliehavosť problému je potrebné aktívne podporovať boj proti nelegálnej ťažbe dreva a súvisiacemu obchodu, doplniť a posilniť iniciatívu VPA a zlepšiť synergie medzi politikami zameranými na zachovanie lesov a dosahovanie vysokej úrovne ochrany životného prostredia vrátane boja proti zmene klímy a strate biodiverzity.

| (8) | Malo by sa oceniť úsilie vynaložené krajinami, ktoré uzatvorili FLEGT VPA s Úniou, ako aj zásady, ktoré sú v nich uvedené, a to najmä v súvislosti s vymedzením legálne vyprodukovaného dreva. Je potrebné zohľadniť aj to, že v rámci licenčného systému FLEGT sa do Únie vyváža len vyťažené drevo a výrobky vyrobené z takéhoto dreva v súlade s príslušnými vnútroštátnymi právnymi predpismi. Drevo obsiahnuté vo výrobkoch z dreva uvedených v prílohách II a III k nariadeniu Rady (ES) č. 2173/2005 z 20. decembra 2005 o vytvorení licenčného systému FLEGT na dovoz dreva do Európskeho spoločenstva (4), ktoré pochádzajú z partnerských krajín uvedených v prílohe I k nariadeniu Rady (ES) č. 2173/2005, by sa preto malo považovať za legálne vyťažené pod podmienkou, že takéto výrobky z dreva sú v súlade s uvedeným nariadením a so všetkými jeho vykonávacími ustanoveniami. |
| --- | --- |

(8)

Malo by sa oceniť úsilie vynaložené krajinami, ktoré uzatvorili FLEGT VPA s Úniou, ako aj zásady, ktoré sú v nich uvedené, a to najmä v súvislosti s vymedzením legálne vyprodukovaného dreva. Je potrebné zohľadniť aj to, že v rámci licenčného systému FLEGT sa do Únie vyváža len vyťažené drevo a výrobky vyrobené z takéhoto dreva v súlade s príslušnými vnútroštátnymi právnymi predpismi. Drevo obsiahnuté vo výrobkoch z dreva uvedených v prílohách II a III k nariadeniu Rady (ES) č. 2173/2005 z 20. decembra 2005 o vytvorení licenčného systému FLEGT na dovoz dreva do Európskeho spoločenstva (4), ktoré pochádzajú z partnerských krajín uvedených v prílohe I k nariadeniu Rady (ES) č. 2173/2005, by sa preto malo považovať za legálne vyťažené pod podmienkou, že takéto výrobky z dreva sú v súlade s uvedeným nariadením a so všetkými jeho vykonávacími ustanoveniami.

| (9) | Takisto by sa mala zohľadniť skutočnosť, že v Dohovore o medzinárodnom obchode s ohrozenými druhmi voľne žijúcich živočíchov a rastlín (CITES) sa od strán dohovoru požaduje, len aby udelili vývozné povolenie CITES len v tom prípade, ak sa jedince druhov uvedených v CITES získali okrem iného v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi vyvážajúcej krajiny. Drevo druhov uvedených v prílohách A, B alebo C k nariadeniu Rady (ES) č. 338/97 z 9. decembra 1996 o ochrane druhov voľne žijúcich živočíchov a rastlín reguláciou obchodu s nimi (5) by sa preto malo považovať za legálne vyťažené, ak výrobky, v ktorých je také drevo obsiahnuté sú v súlade s uvedeným nariadením a jeho vykonávacími ustanoveniami. |
| --- | --- |

(9)

Takisto by sa mala zohľadniť skutočnosť, že v Dohovore o medzinárodnom obchode s ohrozenými druhmi voľne žijúcich živočíchov a rastlín (CITES) sa od strán dohovoru požaduje, len aby udelili vývozné povolenie CITES len v tom prípade, ak sa jedince druhov uvedených v CITES získali okrem iného v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi vyvážajúcej krajiny. Drevo druhov uvedených v prílohách A, B alebo C k nariadeniu Rady (ES) č. 338/97 z 9. decembra 1996 o ochrane druhov voľne žijúcich živočíchov a rastlín reguláciou obchodu s nimi (5) by sa preto malo považovať za legálne vyťažené, ak výrobky, v ktorých je také drevo obsiahnuté sú v súlade s uvedeným nariadením a jeho vykonávacími ustanoveniami.

| (10) | Vzhľadom na komplexnosť nelegálnej ťažby dreva, pokiaľ ide o jej základné faktory a vplyvy, by sa stimuly nelegálneho správania mali obmedziť zameraním sa na správanie hospodárskych subjektov. |
| --- | --- |

(10)

Vzhľadom na komplexnosť nelegálnej ťažby dreva, pokiaľ ide o jej základné faktory a vplyvy, by sa stimuly nelegálneho správania mali obmedziť zameraním sa na správanie hospodárskych subjektov.

| (11) | Pri absencii medzinárodne schválenej definície by sa pri vymedzovaní toho, čo predstavuje nelegálnu ťažbu dreva, malo vychádzať z právnych predpisov krajiny, kde sa drevo vyťažilo. |
| --- | --- |

(11)

Pri absencii medzinárodne schválenej definície by sa pri vymedzovaní toho, čo predstavuje nelegálnu ťažbu dreva, malo vychádzať z právnych predpisov krajiny, kde sa drevo vyťažilo.

| (12) | Mnohé výrobky z dreva prechádzajú viacerými procesmi predtým a potom, ako sa prvýkrát uvedú na trh. Aby sa zabránilo akémukoľvek zbytočnému administratívnemu zaťaženiu, požiadavkám ustanoveným v tomto nariadení by nemali podliehať všetky hospodárske subjekty zapojené do distribučného reťazca, ale len tie hospodárske subjekty, ktoré drevo a výrobky z dreva uvádzajú na vnútorný trh prvýkrát. |
| --- | --- |

(12)

Mnohé výrobky z dreva prechádzajú viacerými procesmi predtým a potom, ako sa prvýkrát uvedú na trh. Aby sa zabránilo akémukoľvek zbytočnému administratívnemu zaťaženiu, požiadavkám ustanoveným v tomto nariadení by nemali podliehať všetky hospodárske subjekty zapojené do distribučného reťazca, ale len tie hospodárske subjekty, ktoré drevo a výrobky z dreva uvádzajú na vnútorný trh prvýkrát.

| (13) | Vzhľadom na to, že požiadavka poskytovať informácie o pôvode dreva vo výrobkoch z recyklovaného dreva by hospodárske subjekty neúmerne zaťažila, a preto by sa takéto výrobky mali vyňať z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(13)

Vzhľadom na to, že požiadavka poskytovať informácie o pôvode dreva vo výrobkoch z recyklovaného dreva by hospodárske subjekty neúmerne zaťažila, a preto by sa takéto výrobky mali vyňať z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia.

| (14) | Ak hospodárske subjekty uvádzajú na vnútorný trh drevo a výrobky z dreva prvýkrát, mali by vynaložiť náležitú starostlivosť prostredníctvom systému opatrení a postupov (systém náležitej starostlivosti), aby minimalizovali riziko, že na vnútorný trh uvedú nelegálne vyťažené drevo a výrobky vyrobené z takéhoto dreva. |
| --- | --- |

(14)

Ak hospodárske subjekty uvádzajú na vnútorný trh drevo a výrobky z dreva prvýkrát, mali by vynaložiť náležitú starostlivosť prostredníctvom systému opatrení a postupov (systém náležitej starostlivosti), aby minimalizovali riziko, že na vnútorný trh uvedú nelegálne vyťažené drevo a výrobky vyrobené z takéhoto dreva.

| (15) | Systém náležitej starostlivosti obsahuje tri prvky, ktoré sú vlastné pre riadenie rizík: prístup k informáciám, hodnotenie rizika a zmierňovanie identifikovaného rizika. Systém náležitej starostlivosti by mal zabezpečovať prístup k informáciám o zdrojoch a dodávateľoch dreva a výrobkov z dreva, ktoré sa na vnútorný trh uvádzajú prvýkrát, vrátane relevantných informácií, napr. informácií o súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi. Hospodárske subjekty by na základe týchto informácií mali vykonať hodnotenie rizika. Ak identifikujú nejaké riziko, mali by ho zmierniť spôsobom primeraným tomuto riziku, a to s cieľom zabrániť uvedeniu nelegálne vyťaženého dreva a výrobkov vyrobených z takéhoto dreva na trh. |
| --- | --- |

(15)

Systém náležitej starostlivosti obsahuje tri prvky, ktoré sú vlastné pre riadenie rizík: prístup k informáciám, hodnotenie rizika a zmierňovanie identifikovaného rizika. Systém náležitej starostlivosti by mal zabezpečovať prístup k informáciám o zdrojoch a dodávateľoch dreva a výrobkov z dreva, ktoré sa na vnútorný trh uvádzajú prvýkrát, vrátane relevantných informácií, napr. informácií o súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi. Hospodárske subjekty by na základe týchto informácií mali vykonať hodnotenie rizika. Ak identifikujú nejaké riziko, mali by ho zmierniť spôsobom primeraným tomuto riziku, a to s cieľom zabrániť uvedeniu nelegálne vyťaženého dreva a výrobkov vyrobených z takéhoto dreva na trh.

| (16) | V záujme zabránenia zbytočnému administratívnemu zaťaženiu by sa od hospodárskych subjektov, ktoré už využívajú systémy alebo postupy vyhovujúce požiadavkám tohto nariadenia, nemalo vyžadovať, aby vytvárali nové systémy. |
| --- | --- |

(16)

V záujme zabránenia zbytočnému administratívnemu zaťaženiu by sa od hospodárskych subjektov, ktoré už využívajú systémy alebo postupy vyhovujúce požiadavkám tohto nariadenia, nemalo vyžadovať, aby vytvárali nové systémy.

| (17) | S cieľom uznať osvedčené postupy v odvetví lesného hospodárstva sa pri postupe hodnotenia rizika môže využívať certifikácia alebo iné systémy overenia treťou stranou, ktoré sa vzťahujú na súlad s uplatniteľnými právnymi predpismi. |
| --- | --- |

(17)

S cieľom uznať osvedčené postupy v odvetví lesného hospodárstva sa pri postupe hodnotenia rizika môže využívať certifikácia alebo iné systémy overenia treťou stranou, ktoré sa vzťahujú na súlad s uplatniteľnými právnymi predpismi.

| (18) | Drevospracujúci priemysel má veľký význam pre hospodárstvo Únie. Významnými aktérmi tohto odvetvia sú organizácie hospodárskych subjektov, pretože zastupujú jeho záujmy v širokom meradle a spolupracujú s rôznymi zainteresovanými stranami. Tieto organizácie majú aj odborné znalosti a kapacitu analyzovať príslušné právne predpisy a uľahčovať dodržiavanie súladu zo strany svojich členov, ale nemali by túto schopnosť využívať na dominovanie na trhu. Na uľahčenie vykonávania tohto nariadenia a prispeniu k rozvoju osvedčených postupov je vhodné uznať organizácie, ktoré vyvinuli systémy náležitej starostlivosti spĺňajúci požiadavky tohto nariadenia. Zoznam takýchto uznaných organizácií by sa mal uverejniť, aby sa tak hospodárskym subjektom umožnilo využívať takéto uznané monitorovacie organizácie. |
| --- | --- |

(18)

Drevospracujúci priemysel má veľký význam pre hospodárstvo Únie. Významnými aktérmi tohto odvetvia sú organizácie hospodárskych subjektov, pretože zastupujú jeho záujmy v širokom meradle a spolupracujú s rôznymi zainteresovanými stranami. Tieto organizácie majú aj odborné znalosti a kapacitu analyzovať príslušné právne predpisy a uľahčovať dodržiavanie súladu zo strany svojich členov, ale nemali by túto schopnosť využívať na dominovanie na trhu. Na uľahčenie vykonávania tohto nariadenia a prispeniu k rozvoju osvedčených postupov je vhodné uznať organizácie, ktoré vyvinuli systémy náležitej starostlivosti spĺňajúci požiadavky tohto nariadenia. Zoznam takýchto uznaných organizácií by sa mal uverejniť, aby sa tak hospodárskym subjektom umožnilo využívať takéto uznané monitorovacie organizácie.

| (19) | Príslušné orgány by mali sledovať, či hospodárske subjekty účinne plnia povinnosti ustanovené v tomto nariadení. Na tento účel by príslušné orgány mali podľa potreby vykonávať úradné kontroly, ktoré môžu zahŕňať aj kontroly v priestoroch hospodárskeho subjektu, a mali by byť schopné vyžadovať od hospodárskych subjektov, aby v prípade potreby prijali nápravné opatrenia. |
| --- | --- |

(19)

Príslušné orgány by mali sledovať, či hospodárske subjekty účinne plnia povinnosti ustanovené v tomto nariadení. Na tento účel by príslušné orgány mali podľa potreby vykonávať úradné kontroly, ktoré môžu zahŕňať aj kontroly v priestoroch hospodárskeho subjektu, a mali by byť schopné vyžadovať od hospodárskych subjektov, aby v prípade potreby prijali nápravné opatrenia.

| (20) | Príslušné orgány by mali viesť záznamy o kontrolách a príslušné informácie by sa mali sprístupniť žiadateľom v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/4/ES z 28. januára 2003 o prístupe verejnosti k informáciám o životnom prostredí (6). |
| --- | --- |

(20)

Príslušné orgány by mali viesť záznamy o kontrolách a príslušné informácie by sa mali sprístupniť žiadateľom v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/4/ES z 28. januára 2003 o prístupe verejnosti k informáciám o životnom prostredí (6).

| (21) | Vzhľadom na medzinárodný charakter nelegálnej ťažby dreva a súvisiaceho obchodu by príslušné orgány mali spolupracovať navzájom medzi sebou a so správnymi orgánmi tretích krajín a/alebo Komisiou. |
| --- | --- |

(21)

Vzhľadom na medzinárodný charakter nelegálnej ťažby dreva a súvisiaceho obchodu by príslušné orgány mali spolupracovať navzájom medzi sebou a so správnymi orgánmi tretích krajín a/alebo Komisiou.

| (22) | Členské štáty by mali zabezpečiť, aby porušenie tohto nariadenia bolo sankcionované účinnými, primeranými a odradzujúcimi sankciami. |
| --- | --- |

(22)

Členské štáty by mali zabezpečiť, aby porušenie tohto nariadenia bolo sankcionované účinnými, primeranými a odradzujúcimi sankciami.

| (23) | Komisia by mala byť splnomocnená na prijatie delegovaných aktov v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) týkajúce sa postupov na uznávanie monitorovacích organizácií a zrušenie takéhoto uznania, ďalších relevantných kritérií na hodnotenie rizík, ktoré môžu byť potrebné na doplnenie kritérií ustanovených v tomto nariadení, a zoznamu druhov dreva a výrobkov z dreva, na ktoré sa toto nariadenie vzťahuje. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia konzultovala s odborníkmi počas svojich prípravných prác, v súlade so záväzkami prijatými v oznámení Komisie z 9. decembra 2009 o vykonávaní článku 290 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(23)

Komisia by mala byť splnomocnená na prijatie delegovaných aktov v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) týkajúce sa postupov na uznávanie monitorovacích organizácií a zrušenie takéhoto uznania, ďalších relevantných kritérií na hodnotenie rizík, ktoré môžu byť potrebné na doplnenie kritérií ustanovených v tomto nariadení, a zoznamu druhov dreva a výrobkov z dreva, na ktoré sa toto nariadenie vzťahuje. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia konzultovala s odborníkmi počas svojich prípravných prác, v súlade so záväzkami prijatými v oznámení Komisie z 9. decembra 2009 o vykonávaní článku 290 ZFEÚ.

| (24) | Opatrenia potrebné na vykonávanie tohto nariadenia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (7). |
| --- | --- |

(24)

Opatrenia potrebné na vykonávanie tohto nariadenia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (7).

| (25) | Hospodárske subjekty a príslušné orgány by mali mať dostatočné obdobie na to, aby sa pripravili sa na plnenie požiadaviek tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(25)

Hospodárske subjekty a príslušné orgány by mali mať dostatočné obdobie na to, aby sa pripravili sa na plnenie požiadaviek tohto nariadenia.

| (26) | Keďže cieľ tohto nariadenia, a to boj proti nelegálnej ťažbe dreva a súvisiacemu obchodu, nie je možné dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale z dôvodu jeho rozsahu ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov, |
| --- | --- |

(26)

Keďže cieľ tohto nariadenia, a to boj proti nelegálnej ťažbe dreva a súvisiacemu obchodu, nie je možné dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale z dôvodu jeho rozsahu ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Predmet úpravy

Týmto nariadením sa ustanovujú povinnosti hospodárskych subjektov uvádzajúcich drevo a výrobky z dreva na vnútorný trh prvýkrát, aby sa minimalizovalo riziko uvedenia nelegálne vyťaženého dreva alebo výrobkov vyrobených z takéhoto dreva na trh.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

| a) | „drevo a výrobky z dreva“ sú drevo a výrobky z dreva uvedené v prílohe. Výrobky vyrobené z dreva alebo z výrobkov z dreva, ktoré sa už uviedli na trh, ako aj výrobky z dreva alebo časti takýchto výrobkov vyrobené z dreva alebo z výrobkov z dreva, ktorých životný cyklus sa ukončil a inak by sa s nimi nakladalo ako s odpadom, nie sú predmetom tohto nariadenia; |
| --- | --- |

a)

„drevo a výrobky z dreva“ sú drevo a výrobky z dreva uvedené v prílohe. Výrobky vyrobené z dreva alebo z výrobkov z dreva, ktoré sa už uviedli na trh, ako aj výrobky z dreva alebo časti takýchto výrobkov vyrobené z dreva alebo z výrobkov z dreva, ktorých životný cyklus sa ukončil a inak by sa s nimi nakladalo ako s odpadom, nie sú predmetom tohto nariadenia;

| b) | „uvádzanie na trh“ je dodávanie dreva a výrobkov z dreva, akýmkoľvek spôsobom a bez ohľadu na techniku predaja, prvýkrát na vnútorný trh na účely distribúcie alebo použitia v rámci vykonávania podnikateľskej a obchodnej činnosti, či už za poplatok alebo bezplatne. Zahŕňa to tiež dodávanie pomocou prostriedkov komunikácie na diaľku, ako je vymedzená v smernici Európskeho parlamentu a Rady 97/7/ES z 20. mája 1997 o ochrane spotrebiteľa vzhľadom na zmluvy na diaľku (8); |
| --- | --- |

b)

„uvádzanie na trh“ je dodávanie dreva a výrobkov z dreva, akýmkoľvek spôsobom a bez ohľadu na techniku predaja, prvýkrát na vnútorný trh na účely distribúcie alebo použitia v rámci vykonávania podnikateľskej a obchodnej činnosti, či už za poplatok alebo bezplatne. Zahŕňa to tiež dodávanie pomocou prostriedkov komunikácie na diaľku, ako je vymedzená v smernici Európskeho parlamentu a Rady 97/7/ES z 20. mája 1997 o ochrane spotrebiteľa vzhľadom na zmluvy na diaľku (8);

| c) | „hospodársky subjekt“ je akákoľvek fyzická alebo právnická osoba, ktorá uvádza drevo alebo výrobky z dreva na trh; |
| --- | --- |

c)

„hospodársky subjekt“ je akákoľvek fyzická alebo právnická osoba, ktorá uvádza drevo alebo výrobky z dreva na trh;

| d) | „krajina ťažby“ je krajina alebo územie, kde sa drevo alebo drevo obsiahnuté vo výrobkoch z dreva vyťažilo; |
| --- | --- |

d)

„krajina ťažby“ je krajina alebo územie, kde sa drevo alebo drevo obsiahnuté vo výrobkoch z dreva vyťažilo;

| e) | „legálne vyťažené“ znamená vyťažené v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi krajiny ťažby; |
| --- | --- |

e)

„legálne vyťažené“ znamená vyťažené v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi krajiny ťažby;

| f) | „nelegálne vyťažené“ znamená vyťažené v rozpore s uplatniteľnými právnymi predpismi krajiny ťažby; |
| --- | --- |

f)

„nelegálne vyťažené“ znamená vyťažené v rozpore s uplatniteľnými právnymi predpismi krajiny ťažby;

| g) | „uplatniteľné právne predpisy“ sú právne predpisy platné v krajine ťažby, ktoré sa vzťahujú na tieto oblasti:






  — | právo na ťažbu dreva v úradne uverejnených hraniciach, |
| --- | --- | --- |

g)

„uplatniteľné právne predpisy“ sú právne predpisy platné v krajine ťažby, ktoré sa vzťahujú na tieto oblasti:

—

právo na ťažbu dreva v úradne uverejnených hraniciach,

| — | platby za práva na ťažbu a drevo vrátane poplatkov súvisiacich s ťažbou dreva, |
| --- | --- |

—

platby za práva na ťažbu a drevo vrátane poplatkov súvisiacich s ťažbou dreva,

| — | ťažba dreva vrátane priamo súvisiacich právnych predpisov týkajúcich sa životného prostredia a lesov, |
| --- | --- |

—

ťažba dreva vrátane priamo súvisiacich právnych predpisov týkajúcich sa životného prostredia a lesov,

| — | práva tretích strán týkajúce sa využívania a držby, na ktoré má ťažba dreva vplyv, a |
| --- | --- |

—

práva tretích strán týkajúce sa využívania a držby, na ktoré má ťažba dreva vplyv, a

| — | obchodné a colné právne predpisy, pokiaľ ide o odvetvie lesného hospodárstva. |
| --- | --- |

—

obchodné a colné právne predpisy, pokiaľ ide o odvetvie lesného hospodárstva.

Článok 3

Štatút dreva a výrobkov z dreva, na ktoré sa vzťahuje systém FLEGT a dohovor CITES

Drevo obsiahnuté vo výrobkoch z dreva uvedené v prílohách II a III k nariadeniu Rady (ES) č. 2173/2005, ktoré pochádza z partnerských krajín uvedených v prílohe I k nariadeniu (ES) č. 2173/2005 a spĺňa požiadavky uvedeného nariadenia a jeho vykonávacích ustanovení, sa na účely tohto nariadenia považuje za legálne vyťažené.

Drevo druhov uvedených v prílohách A, B alebo C k nariadeniu (ES) č. 338/97, ktoré spĺňa požiadavky uvedeného nariadenia a jeho vykonávacích ustanovení, sa na účely tohto nariadenia považuje za legálne vyťažené.

Článok 4

Povinnosti hospodárskych subjektov

1.   Hospodárske subjekty uplatňujú náležitú starostlivosť, aby minimalizovali riziko uvedenia nelegálne vyťaženého dreva alebo výrobkov vyrobených z takéhoto dreva na trh. Na tento účel používajú rámec postupov a opatrení, ďalej len „systém náležitej starostlivosti“, ako sa ďalej stanovuje v článku 5.

2.   Každý hospodársky subjekt udržiava a pravidelne vyhodnocuje systém náležitej starostlivosti, ktorý používa, s výnimkou prípadov, keď používa systém náležitej starostlivosti vytvorený monitorovacou organizáciou uvedenou v článku 6.

Článok 5

Systémy náležitej starostlivosti

1.   Systém náležitej starostlivosti uvedený v článku 4 ods. 1 obsahuje tieto prvky:

| a) | opatrenia a postupy zabezpečujúce prístup k informáciám o dodávke dreva alebo výrobkov z dreva, ktoré hospodársky subjekt uviedol na trh:






  — | opis vrátane úplného vedeckého názvu alebo bežného názvu druhu dreviny, obchodný názov a typ výrobku, |
| --- | --- | --- |

a)

opatrenia a postupy zabezpečujúce prístup k informáciám o dodávke dreva alebo výrobkov z dreva, ktoré hospodársky subjekt uviedol na trh:

—

opis vrátane úplného vedeckého názvu alebo bežného názvu druhu dreviny, obchodný názov a typ výrobku,

| — | krajina ťažby a prípadne región v rámci krajiny, kde sa drevo vyťažilo, |
| --- | --- |

—

krajina ťažby a prípadne región v rámci krajiny, kde sa drevo vyťažilo,

| — | množstvo (vyjadrené v objemových, hmotnostných jednotkách alebo počtom jednotiek), |
| --- | --- |

—

množstvo (vyjadrené v objemových, hmotnostných jednotkách alebo počtom jednotiek),

| — | meno/názov a adresa dodávateľa hospodárskeho subjektu, |
| --- | --- |

—

meno/názov a adresa dodávateľa hospodárskeho subjektu,

| — | doklady alebo iné informácie, ktoré preukazujú súlad takého dreva a výrobkov z dreva s uplatniteľnými právnymi predpismi; |
| --- | --- |

—

doklady alebo iné informácie, ktoré preukazujú súlad takého dreva a výrobkov z dreva s uplatniteľnými právnymi predpismi;

| b) | postupy hodnotenia rizika, ktoré hospodárskemu subjektu umožňujú analyzovať a hodnotiť riziko uvedenia nelegálne vyťaženého dreva alebo výrobkov získaných z takého dreva na trh.
  V takýchto postupoch sa zohľadnia informácie uvedené v písmene a), ako aj príslušné kritériá hodnotenia rizika vrátane:






  — | zaistenia súladu s uplatniteľnými právnymi predpismi, ktorého súčasťou môže byť certifikácia alebo iné systémy overenia treťou stranou, ktoré sa vzťahujú na súlad s uplatniteľnými právnymi predpismi, |
| --- | --- | --- |

b)

postupy hodnotenia rizika, ktoré hospodárskemu subjektu umožňujú analyzovať a hodnotiť riziko uvedenia nelegálne vyťaženého dreva alebo výrobkov získaných z takého dreva na trh.

V takýchto postupoch sa zohľadnia informácie uvedené v písmene a), ako aj príslušné kritériá hodnotenia rizika vrátane:

—

zaistenia súladu s uplatniteľnými právnymi predpismi, ktorého súčasťou môže byť certifikácia alebo iné systémy overenia treťou stranou, ktoré sa vzťahujú na súlad s uplatniteľnými právnymi predpismi,

| — | rozšírenosti nelegálnej ťažby dreva špecifického druhu dreviny, |
| --- | --- |

—

rozšírenosti nelegálnej ťažby dreva špecifického druhu dreviny,

| — | rozšírenosti nelegálnej ťažby dreva alebo nelegálnych postupov v krajine ťažby a/alebo v regióne v rámci krajiny, kde sa drevo vyťažilo, |
| --- | --- |

—

rozšírenosti nelegálnej ťažby dreva alebo nelegálnych postupov v krajine ťažby a/alebo v regióne v rámci krajiny, kde sa drevo vyťažilo,

| — | zložitosti dodávateľského reťazca výrobkov z dreva; |
| --- | --- |

—

zložitosti dodávateľského reťazca výrobkov z dreva;

| c) | s výnimkou prípadov, keď je riziko identifikované v rámci postupov hodnotenia rizika uvedených pod písmenom b) zanedbateľné, postupy na zmierňovanie rizika, ktoré pozostávajú zo súboru opatrení a postupov, ktoré sú vhodné a primerané na efektívne minimalizovanie takéhoto rizika, a ktoré môžu zahŕňať požiadavku na dodatočné informácie alebo dokumenty a/alebo požiadavku na overenie treťou stranou. |
| --- | --- |

c)

s výnimkou prípadov, keď je riziko identifikované v rámci postupov hodnotenia rizika uvedených pod písmenom b) zanedbateľné, postupy na zmierňovanie rizika, ktoré pozostávajú zo súboru opatrení a postupov, ktoré sú vhodné a primerané na efektívne minimalizovanie takéhoto rizika, a ktoré môžu zahŕňať požiadavku na dodatočné informácie alebo dokumenty a/alebo požiadavku na overenie treťou stranou.

2.   Podrobné pravidlá potrebné na zabezpečenie jednotného vykonávania odseku 1 s výnimkou pravidiel týkajúcich sa ďalších príslušných kritérií hodnotenia rizík uvedených v odseku 1 písm. b) druhý odsek tohto článku sa prijmú v súlade s regulačným postupom uvedeným v článku 16 ods. 2. Tieto pravidlá sa prijmú do ... (9).

3.   Aby sa zohľadnil vývoj na trhu a skúsenosti nadobudnuté pri vykonávaní tohto nariadenia, a to najmä skúsenosti identifikované prostredníctvom správ uvedených v článku 18 ods. 3, prijme Komisia delegované akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ vzhľadom na ďalšie príslušné kritériá hodnotenia rizík, ktoré môžu byť potrebné na doplnenie kritérií uvedených v odseku 1 písm. b) druhý odsek. Pri prijímaní takýchto delegovaných aktov Komisia koná v súlade s príslušnými ustanoveniami tohto nariadenia.

Na delegované akty uvedené v tomto odseku sa uplatňujú postupy ustanovené v článkoch 13, 14 a 15.

Článok 6

Príslušné orgány

1.   Každý členský štát určí jeden alebo viacero príslušných orgánov zodpovedných za uplatňovanie tohto nariadenia.

Členské štáty informujú Komisiu o názvoch a adresách príslušných orgánov do ... (10). Členské štáty informujú Komisiu o akýchkoľvek zmenách v názvoch a adresách príslušných orgánov.

2.   Komisia zverejní zoznam príslušných orgánov, a to aj na internete. Zoznam sa pravidelne aktualizuje.

Článok 7

Monitorovacie organizácie

1.   Monitorovacia organizácia plní tieto funkcie:

| a) | udržiava a pravidelne vyhodnocuje systém náležitej starostlivosti v súlade s článkom 5 a udeľuje hospodárskym subjektom právo používať ho; |
| --- | --- |

a)

udržiava a pravidelne vyhodnocuje systém náležitej starostlivosti v súlade s článkom 5 a udeľuje hospodárskym subjektom právo používať ho;

| b) | overuje, či daný hospodársky subjekt používa tento systém náležitej starostlivosti správne; |
| --- | --- |

b)

overuje, či daný hospodársky subjekt používa tento systém náležitej starostlivosti správne;

| c) | prijíma primerané opatrenia, ak hospodársky subjekt nepoužíva jej systém náležitej starostlivosti správne, vrátane informovania príslušného orgánu v prípade vážneho alebo opakovaného nesprávneho používania systému zo strany hospodárskeho subjektu. |
| --- | --- |

c)

prijíma primerané opatrenia, ak hospodársky subjekt nepoužíva jej systém náležitej starostlivosti správne, vrátane informovania príslušného orgánu v prípade vážneho alebo opakovaného nesprávneho používania systému zo strany hospodárskeho subjektu.

2.   Organizácia sa môže uchádzať o uznanie za monitorovaciu organizáciu, ak spĺňa tieto požiadavky:

| a) | má právnu subjektivitu a je usadená v Únii v súlade s právnymi predpismi; |
| --- | --- |

a)

má právnu subjektivitu a je usadená v Únii v súlade s právnymi predpismi;

| b) | disponuje kapacitou na výkon funkcií uvedených v odseku 1 a |
| --- | --- |

b)

disponuje kapacitou na výkon funkcií uvedených v odseku 1 a

| c) | plní svoje funkcie tak, aby nedochádzalo ku konfliktu záujmov. |
| --- | --- |

c)

plní svoje funkcie tak, aby nedochádzalo ku konfliktu záujmov.

3.   Žiadateľ, ktorý spĺňa požiadavky ustanovené v odseku 2, sa uznáva za monitorovaciu organizáciu jedným z týchto spôsobov:

| a) | príslušný orgán členského štátu uzná monitorovaciu organizáciu, ktorá má v úmysle vykonávať svoje činnosti výlučne v tomto členskom štáte, a následne o tom bezodkladne informuje Komisiu; |
| --- | --- |

a)

príslušný orgán členského štátu uzná monitorovaciu organizáciu, ktorá má v úmysle vykonávať svoje činnosti výlučne v tomto členskom štáte, a následne o tom bezodkladne informuje Komisiu;

| b) | Komisia po tom, ako informuje členské štáty, uzná monitorovaciu organizáciu, ktorá má v úmysle vykonávať svoje činnosti vo viac ako jednom z členských štátov alebo v rámci Únie. |
| --- | --- |

b)

Komisia po tom, ako informuje členské štáty, uzná monitorovaciu organizáciu, ktorá má v úmysle vykonávať svoje činnosti vo viac ako jednom z členských štátov alebo v rámci Únie.

4.   Príslušné orgány vykonávajú v pravidelných intervaloch kontroly s cieľom overiť, či monitorovacie organizácie vykonávajúce svoju činnosť v rámci právomoci príslušných orgánov aj naďalej plnia funkcie ustanovené v odseku 1 a spĺňajú požiadavky ustanovené v odseku 2.

5.   Ak príslušný orgán dospeje k záveru, že monitorovacia organizácia uznaná Komisiou buď už neplní funkcie ustanovené v odseku 1 alebo už nespĺňa požiadavky ustanovené v odseku 2, bezodkladne o tom informuje Komisiu.

6.   Ak príslušný orgán alebo Komisia dospeli k záveru, že monitorovacia organizácia už neplní funkcie ustanovené v odseku 1 alebo nespĺňa požiadavky ustanovené v odseku 2, príslušné orgány alebo Komisia môžu uznanie zrušiť. Príslušný orgán alebo Komisia môžu zrušiť len uznanie, ktoré oni samy vydali. Predtým ako uznanie zruší, Komisia o tom informuje dotknutý členský štát. Členské štáty informujú o zrušení uznania Komisiu.

7.   V záujme doplnenia procesných pravidiel, pokiaľ ide o udelenie uznania monitorovacej organizácii a jeho zrušenie, a v prípade, ak sa to vyžaduje na základe skúseností, aj na ich zmenu, prijme Komisia delegované akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ. Pri prijímaní takýchto delegovaných aktov Komisia koná v súlade s príslušnými ustanoveniami tohto nariadenia.

Na delegované akty uvedené v tomto odseku sa uplatňujú postupy ustanovené v článkoch 13, 14 a 15. Tieto akty sa prijmú do ... (11).

8.   Podrobné pravidlá o frekvencii a charaktere kontrol uvedených v odseku 4, ktoré sú potrebné na zabezpečenie jednotného vykonávania odseku 4, sa prijmú v súlade s regulačným postupom uvedeným v článku 16 ods. 2. Tieto pravidlá sa prijmú do ... (11).

Článok 8

Zoznam monitorovacích organizácií

Komisia uverejní zoznam monitorovacích organizácií v Úradnom vestníku Európskej únie v sérii C a tento zoznam sprístupní na svojej webovej stránke. Zoznam sa pravidelne aktualizuje.

Článok 9

Kontrola hospodárskych subjektov

1.   Príslušné orgány vykonávajú kontroly s cieľom overiť, či hospodárske subjekty spĺňajú požiadavky ustanovené v článkoch 4 a 5.

2.   Hospodárske subjekty ponúknu akúkoľvek pomoc potrebnú na uľahčenie vykonávania kontrol uvedených v odseku 1.

3.   Ak sa pri kontrolách uvedených v odseku 1 zistili nedostatky, príslušné orgány môžu vydať oznámenie o nápravných opatreniach, ktoré má hospodársky subjekt prijať. V prípade, že hospodársky subjekt takéto nápravné opatrenia neprijme, môže to viesť k sankciám v súlade s článkom 17.

Článok 10

Záznamy o kontrolách

1.   Príslušné orgány vedú záznamy o kontrolách uvedených v článku 9 ods. 1, v ktorých uvádzajú najmä ich charakter a výsledky, ako aj o akýchkoľvek oznámeniach o nápravných opatreniach vydaných podľa článku 9 ods. 3. Záznamy o všetkých kontrolách sa uchovávajú aspoň päť rokov.

2.   Informácie uvedené v odseku 1 sa sprístupnia každému žiadateľovi v súlade so smernicou 2003/4/ES.

Článok 11

Spolupráca

1.   Príslušné orgány spolupracujú navzájom medzi sebou, so správnymi orgánmi tretích krajín a s Komisiou, aby zabezpečili dodržiavanie tohto nariadenia.

2.   Príslušné orgány si s príslušnými orgánmi iných členských štátov a s Komisiou vymieňajú informácie o vážnych nedostatkoch, ktoré sa zistili pri kontrolách uvedených v článku 7 ods. 4 a článku 9 ods. 1, a o druhoch sankcií uložených podľa článku 17.

Článok 12

Zmeny a doplnenia prílohy

Aby sa zohľadnili skúsenosti nadobudnuté pri vykonávaní tohto nariadenia, a to najmä skúsenosti uvedené v správach podaných podľa článku 18 ods. 3, a vývoj, pokiaľ ide o technické vlastnosti, konečných používateľov a postupy ťažby príslušného dreva a výroby príslušných výrobkov z dreva, prijme Komisia delegované akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ pokiaľ ide o prispôsobenie prostredníctvom zmeny a doplnenia zoznamu dreva a výrobkov z dreva uvedeného v prílohe. Tieto akty nesmú neprimerane zaťažovať hospodárskej subjekty. Pri prijímaní takýchto delegovaných aktov Komisia koná v súlade s príslušnými ustanoveniami tohto nariadenia.

Na delegované akty uvedené v tomto článku sa uplatňujú postupy ustanovené v článkoch 13, 14 a 15.

Článok 13

Vykonávanie delegovania právomocí

1.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 5 ods. 3, článku 7 ods. 7 a v článku 12 sa Komisii udeľuje na obdobie siedmich rokov po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia. Komisia predloží správu týkajúcu sa delegovaných právomocí najneskôr tri mesiace pred koncom trojročného obdobia odo dňa začatia uplatňovania tohto nariadenia. Delegovanie právomocí sa automaticky predlžuje na rovnako dlhé obdobia s výnimkou prípadov, keď ho Európsky parlament alebo Rada v súlade s článkom 14 odvolajú.

2.   Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí.

3.   Právomoc prijímať delegované akty udelená Komisii podlieha podmienkam stanoveným v článkoch 14 a 15.

Článok 14

Odvolanie delegovania právomocí

1.   Delegovanie právomocí uvedené v článku 5 ods. 3, článku 7 ods. 7 a v článku 12 môže Európsky parlament alebo Rada odvolať.

2.   Inštitúcia, ktorá začala interný postup na účely rozhodnutia o zrušení delegovania právomocí, o tom informuje druhú inštitúciu a Komisiu najneskôr jeden mesiac pred prijatím konečného rozhodnutia, pričom uvedie nielen delegované právomoci, ktorých by sa odvolanie mohlo týkať, ale aj dôvody tohto odvolania.

3.   Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomocí v ňom uvedených. Účinnosť nadobúda okamžite alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Neovplyvní platnosť už platných delegovaných aktov. Uverejní sa v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 15

Námietky voči delegovaným aktom

1.   Európsky parlament a Rada môžu voči delegovanému aktu vzniesť námietky v lehote troch mesiacov odo dňa oznámenia.

2.   Ak do uplynutia tejto lehoty Európsky parlament ani Rada nevzniesli námietky voči delegovanému aktu alebo ak pred týmto dátumom obe inštitúcie informovali Komisiu o svojom rozhodnutí námietky nevzniesť, delegovaný akt nadobudne účinnosť v deň v ňom stanovený.

3.   Delegovaný akt nenadobúda účinnosť v prípade, že Európsky parlament alebo Rada voči nemu vznesú námietky. Inštitúcia, ktorá námietky voči delegovanému aktu vznesie, uvedie dôvody takéhoto kroku.

Článok 16

Výbor

1.   Komisii pomáha Výbor pre vynútiteľnosť práva, správu a obchod v lesnom hospodárstve (FLEGT) zriadený článkom 11 nariadenia (ES) č. 2173/2005.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.

Článok 17

Sankcie

Členské štáty ustanovia pravidlá týkajúce sa sankcií uplatniteľných na porušenia ustanovení tohto nariadenia a prijmú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie ich vykonávania. Ustanovené sankcie musia byť účinné, primerané a odradzujúce. Členské štáty oznámia tieto ustanovenia Komisii a bezodkladne jej oznamujú akékoľvek následné zmeny a doplnenia, ktoré sa na ne vzťahujú.

Článok 18

Podávanie správ

1.   Členské štáty predkladajú Komisii do 30. apríla každého druhého roka odo dňa začatia uplatňovania tohto nariadenia správu o uplatňovaní tohto nariadenia počas predchádzajúcich dvoch rokov.

2.   Komisia na základe týchto správ vypracuje správu, ktorú predkladá každé dva roky Európskemu parlamentu a Rade.

3.   Do ... (12) a následne každých šesť rokov Komisia na základe podaných správ a skúseností z uplatňovania tohto nariadenia preskúma fungovanie a účinnosť tohto nariadenia, a to najmä vzhľadom na administratívne dôsledky pre malé a stredné podniky a rozsah uplatňovania na výrobky. K správam sa podľa potreby môžu priložiť primerané legislatívne návrhy.

Článok 19

Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od ... (13). Články 5 ods. 2, 6 ods. 1, 7 ods. 7 a článok 7 ods. 8 sa však uplatňujú odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

Článok 20

Uverejnenie

Toto nariadenie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V

Za Európsky parlament

predseda

...

Za Radu

predseda

...

---

(1)  Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2009, s. 88.

1

(2)  Ú. v. EÚ C, s. .

2

(3)  Pozícia Európskeho parlamentu z 22. apríla 2009 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a pozícia Rady z ... (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku).

3

(4)  Ú. v. EÚ L 347, 30.12.2005, s. 1.

4

(5)  Ú. v. ES L 61, 3.3.1997, s. 1.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 41, 14.2.2003, s. 26.

6

(7)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.

7

(8)  Ú. v. ES L 144, 4.6.1997, s. 19.

8

(9)  18 mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

9

(10)  Šesť mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

10

(11)  18 mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

11

(12)  36+30 mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

12

(13)  30 mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

13

---

PRÍLOHA

Drevo a výrobky z dreva podľa klasifikácie kombinovanej nomenklatúry uvedenej v prílohe I k nariadeniu Rady (EHS) č. 2658/87 (1), na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie

| — | 4401 Palivové drevo v polenách, klátoch, konároch, viazaniciach alebo podobných formách; štiepky alebo triesky z dreva; piliny, zvyšky a odpad z dreva, tiež aglomerované v tvare klátov, brikiet, peliet alebo podobných formách; |
| --- | --- |

—

4401 Palivové drevo v polenách, klátoch, konároch, viazaniciach alebo podobných formách; štiepky alebo triesky z dreva; piliny, zvyšky a odpad z dreva, tiež aglomerované v tvare klátov, brikiet, peliet alebo podobných formách;

| — | 4403 Surové drevo, tiež odkôrnené alebo zbavené drevnej beli, alebo nahrubo opracované do štvorcových tvarov; |
| --- | --- |

—

4403 Surové drevo, tiež odkôrnené alebo zbavené drevnej beli, alebo nahrubo opracované do štvorcových tvarov;

| — | 4406 Železničné alebo električkové podvaly (priečne) z dreva; |
| --- | --- |

—

4406 Železničné alebo električkové podvaly (priečne) z dreva;

| — | 4407 Drevo rezané alebo pozdĺžne štiepané, krájané alebo nalúpané, hobľované alebo nehobľované, pieskované alebo na koncoch spájané, s hrúbkou nad 6 mm; |
| --- | --- |

—

4407 Drevo rezané alebo pozdĺžne štiepané, krájané alebo nalúpané, hobľované alebo nehobľované, pieskované alebo na koncoch spájané, s hrúbkou nad 6 mm;

| — | 4408 Listy na dyhovanie (vrátane dýh získaných lúpaním laminovaného dreva), na preglejky alebo na iné podobné laminované drevo a iné drevo, rezané pozdĺžne, krájané alebo lúpané, hobľované alebo nehobľované, pieskované, pozdĺžne alebo na koncoch spájané, s hrúbkou do 6 mm; |
| --- | --- |

—

4408 Listy na dyhovanie (vrátane dýh získaných lúpaním laminovaného dreva), na preglejky alebo na iné podobné laminované drevo a iné drevo, rezané pozdĺžne, krájané alebo lúpané, hobľované alebo nehobľované, pieskované, pozdĺžne alebo na koncoch spájané, s hrúbkou do 6 mm;

| — | 4409 Drevo (vrátane nezostavených doštičiek a vlysov na parketové podlahy) súvisle profilované (drážkované, žliabkované, s perami, skosené, spojené do V, vrúbkované, zaoblené a pod.) na hranách, koncoch alebo plochách, tiež hobľované, brúsené alebo na koncoch spájané; |
| --- | --- |

—

4409 Drevo (vrátane nezostavených doštičiek a vlysov na parketové podlahy) súvisle profilované (drážkované, žliabkované, s perami, skosené, spojené do V, vrúbkované, zaoblené a pod.) na hranách, koncoch alebo plochách, tiež hobľované, brúsené alebo na koncoch spájané;

| — | 4410 Drevotrieskové dosky, dosky z orientovaných triesok (OSB) a podobné dosky z dreva, tiež aglomerované živicami alebo inými organickými spojivami; |
| --- | --- |

—

4410 Drevotrieskové dosky, dosky z orientovaných triesok (OSB) a podobné dosky z dreva, tiež aglomerované živicami alebo inými organickými spojivami;

| — | 4411 Drevovláknité dosky alebo vláknité dosky z iných drevitých materiálov, tiež spájané živicami alebo inými organickými spojivami; |
| --- | --- |

—

4411 Drevovláknité dosky alebo vláknité dosky z iných drevitých materiálov, tiež spájané živicami alebo inými organickými spojivami;

| — | 4412 Preglejky, dyhované dosky a podobné laminované drevo; |
| --- | --- |

—

4412 Preglejky, dyhované dosky a podobné laminované drevo;

| — | 4413 00 00 Tzv. zhutnené drevo, v tvare klátov, dosiek, doštičiek alebo profilov; |
| --- | --- |

—

4413 00 00 Tzv. zhutnené drevo, v tvare klátov, dosiek, doštičiek alebo profilov;

| — | 4414 00 Drevené rámy na obrazy, fotografie, zrkadlá alebo podobné predmety; |
| --- | --- |

—

4414 00 Drevené rámy na obrazy, fotografie, zrkadlá alebo podobné predmety;

| — | 4415 Debny, debničky, prepravky, bubny a podobné obaly z dreva; káblové bubny z dreva; jednoduché palety, skriňové palety a ostatné nakladacie plošiny z dreva; nástavné rámy paliet z dreva; truhly;
  (Nebaliaci materiál využívaný výlučne ako baliaci materiál na podporu, ochranu a nosenie iného výrobku uvedeného na trh.) |
| --- | --- |

—

4415 Debny, debničky, prepravky, bubny a podobné obaly z dreva; káblové bubny z dreva; jednoduché palety, skriňové palety a ostatné nakladacie plošiny z dreva; nástavné rámy paliet z dreva; truhly;

(Nebaliaci materiál využívaný výlučne ako baliaci materiál na podporu, ochranu a nosenie iného výrobku uvedeného na trh.)

| — | 4416 00 00 Sudy, kade, škopky, korytá a iné debnárske výrobky a ich časti z dreva, vrátane dúh (časti steny suda); |
| --- | --- |

—

4416 00 00 Sudy, kade, škopky, korytá a iné debnárske výrobky a ich časti z dreva, vrátane dúh (časti steny suda);

| — | 4418 Výrobky stavebného stolárstva a tesárstva z dreva vrátane pórovitých (voštinových) dosiek, zostavených podlahových dosiek a šindľov, drevo (vrátane nezostavených doštičiek a vlysov na parketové podlahy) súvisle profilované (drážkované, žliabkované, s perami, skosené, spojené do V, vrúbkované, zaoblené a pod.) na hranách, koncoch alebo plochách, tiež hobľované, brúsené alebo na koncoch spájané; |
| --- | --- |

—

4418 Výrobky stavebného stolárstva a tesárstva z dreva vrátane pórovitých (voštinových) dosiek, zostavených podlahových dosiek a šindľov, drevo (vrátane nezostavených doštičiek a vlysov na parketové podlahy) súvisle profilované (drážkované, žliabkované, s perami, skosené, spojené do V, vrúbkované, zaoblené a pod.) na hranách, koncoch alebo plochách, tiež hobľované, brúsené alebo na koncoch spájané;

| — | Celulóza a papier uvedené v kapitolách 47 a 48 kombinovanej nomenklatúry s výnimkou výrobkov z bambusu a zhodnotených výrobkov (z odpadu a zvyškov); |
| --- | --- |

—

Celulóza a papier uvedené v kapitolách 47 a 48 kombinovanej nomenklatúry s výnimkou výrobkov z bambusu a zhodnotených výrobkov (z odpadu a zvyškov);

| — | 9403 30, 9403 40, 9403 50 00, 9403 60 a 9403 90 30 Drevený nábytok; |
| --- | --- |

—

9403 30, 9403 40, 9403 50 00, 9403 60 a 9403 90 30 Drevený nábytok;

| — | 9406 00 20 Montované stavby. |
| --- | --- |

—

9406 00 20 Montované stavby.

---

(1)  Nariadenie Rady (EHS) č. 2658/87 z 23. júla 1987 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (Ú. v. ES L 256, 7.9.1987, s. 1).

---

ODÔVODNENÉ STANOVISKO RADY

I.   ÚVOD

| 1. | Komisia 17. októbra 2008 predložila návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovujú povinnosti hospodárskych subjektov uvádzajúcich drevo a výrobky z dreva na trh. Návrh sa zakladá na článku 192 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Zmluva o fungovaní EÚ). |
| --- | --- |

1.

Komisia 17. októbra 2008 predložila návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovujú povinnosti hospodárskych subjektov uvádzajúcich drevo a výrobky z dreva na trh. Návrh sa zakladá na článku 192 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Zmluva o fungovaní EÚ).

| 2. | Európsky Parlament prijal svoju pozíciu v prvom čítaní 22. apríla 2009 (1). Hospodársky a sociálny výbor zaujal stanovisko 1. októbra 2009 a Výbor regiónov oznámil, že nemá v úmysle zaujať stanovisko. |
| --- | --- |

2.

Európsky Parlament prijal svoju pozíciu v prvom čítaní 22. apríla 2009 (1). Hospodársky a sociálny výbor zaujal stanovisko 1. októbra 2009 a Výbor regiónov oznámil, že nemá v úmysle zaujať stanovisko.

| 3. | Rada 1. marca 2010 prijala svoju pozíciu v prvom čítaní v súlade s článkom 294 Zmluvy o fungovaní EÚ. |
| --- | --- |

3.

Rada 1. marca 2010 prijala svoju pozíciu v prvom čítaní v súlade s článkom 294 Zmluvy o fungovaní EÚ.

II.   CIELE

Cieľom nariadenia je minimalizovať riziko uvedenia nelegálne vyťaženého dreva na vnútorný trh. Zakladá sa na zásade náležitej starostlivosti a zameriava sa na tie prípady, keď sa drevo a výrobky z dreva uvádzajú na vnútorný trh prvýkrát. Rada zachovala myšlienku systémového prístupu, ktorý zaujala Komisia. Zamerala sa preto na vypracovanie právnych požiadaviek pre proaktívne správanie zo strany hospodárskeho subjektu.

III.   ANALÝZA POZÍCIE RADY V PRVOM ČÍTANÍ

1.   Všeobecné poznámky

Európsky parlament prijal 22. apríla 2009 v prvom čítaní 75 pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov.

Mnoho pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov Európskeho parlamentu sa čiastočne alebo z hľadiska ich myšlienky zapracovalo do pozície Rady v prvom čítaní. V súvislosti s týmito pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi je potrebné poznamenať, že by sa mala venovať osobitná pozornosť vplyvu tohto nariadenia na malé a stredné podniky (pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 22, 29, 47, 72), že z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia by nemalo byť vyňaté drevo a výrobky z dreva, ktoré podliehajú povinným kritériám udržateľnosti (pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 21, 32), a že Komisia by mala uznať monitorovacie organizácie, ktoré chcú svoje činnosti vykonávať vo viac než jednom členskom štáte (pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 51 – 56).

Ostatné pozmeňujúce a doplňujúce návrhy sa však v pozícii Rady v prvom čítaní nezohľadnili, pretože sa Rada domnieva, že vzhľadom na smer, akým sa znenie vyvinulo, sa stali nepotrebnými. Rada uskutočnila niekoľko zmien vyplývajúcich z nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy 1. decembra 2009, najmä v súvislosti s právnym rámcom, ktorý sa vypracuje s cieľom nahradiť komitologický systém. Keďže Európsky parlament vydal svoju pozíciu v prvom čítaní približne sedem mesiacov pred tým, ako Lisabonská zmluva nadobudla platnosť, pozmeňujúce a doplňujúce návrhy týkajúce sa komitológie sa nevzali do úvahy, pretože už nie sú relevantné.

Pozícia Rady v prvom čítaní obsahuje aj mnoho iných zmien, ako sú zmeny uvedené v pozícii Európskeho parlamentu v prvom čítaní. V nasledujúcich častiach sú opísané podstatné zmeny. Okrem toho sú v nich uvedené zmeny formulácií, ktoré objasňujú znenie alebo zabezpečujú celkovú jednotnosť nariadenia.

2.   Konkrétne poznámky

Vymedzenie pojmov

V pôvodnom návrhu sa uskutočnili tieto zmeny:

| — | vymedzenie pojmu „drevo a výrobky z dreva“ sa zmenilo tak, aby implikovalo, že na recyklované výrobky z dreva – to jest výrobky z dreva alebo časti takýchto výrobkov vyrobené z dreva alebo z výrobkov z dreva, ktorých životný cyklus sa ukončil a inak by sa s nimi nakladalo ako s odpadom – sa toto vymedzenie nebude vzťahovať, pretože sa dospelo k záveru, že by bolo neprimerané vyžadovať od hospodárskych subjektov, aby zisťovali informácie o pôvodnom zdroji dreva použitého v recyklovaných výrobkoch, |
| --- | --- |

—

vymedzenie pojmu „drevo a výrobky z dreva“ sa zmenilo tak, aby implikovalo, že na recyklované výrobky z dreva – to jest výrobky z dreva alebo časti takýchto výrobkov vyrobené z dreva alebo z výrobkov z dreva, ktorých životný cyklus sa ukončil a inak by sa s nimi nakladalo ako s odpadom – sa toto vymedzenie nebude vzťahovať, pretože sa dospelo k záveru, že by bolo neprimerané vyžadovať od hospodárskych subjektov, aby zisťovali informácie o pôvodnom zdroji dreva použitého v recyklovaných výrobkoch,

| — | vypustila sa navrhovaná výnimka pre drevo a výrobky z dreva, ktoré podliehajú povinným kritériám udržateľnosti (pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 21, 32), |
| --- | --- |

—

vypustila sa navrhovaná výnimka pre drevo a výrobky z dreva, ktoré podliehajú povinným kritériám udržateľnosti (pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 21, 32),

| — | upresnilo sa, že vymedzenie pojmu „drevo a výrobky z dreva“ by sa nemalo vzťahovať na výrobky vyrobené z dreva alebo z výrobkov z dreva, ktoré sa už uviedli na trh (pozmeňujúci a doplňujúci návrh 34), |
| --- | --- |

—

upresnilo sa, že vymedzenie pojmu „drevo a výrobky z dreva“ by sa nemalo vzťahovať na výrobky vyrobené z dreva alebo z výrobkov z dreva, ktoré sa už uviedli na trh (pozmeňujúci a doplňujúci návrh 34),

| — | Rada upresnila zmysel pojmu „uvádzanie na trh“ doplnením, že to zahŕňa všetky techniky predaja; doplnila aj to, že tento pojem zahŕňa aj dodávanie pomocou prostriedkov komunikácie na diaľku, |
| --- | --- |

—

Rada upresnila zmysel pojmu „uvádzanie na trh“ doplnením, že to zahŕňa všetky techniky predaja; doplnila aj to, že tento pojem zahŕňa aj dodávanie pomocou prostriedkov komunikácie na diaľku,

| — | doplnil sa pojem subnárodný región ťažby, aby sa zohľadnili prípady, v ktorých v rámci krajiny existujú regionálne rozdiely, |
| --- | --- |

—

doplnil sa pojem subnárodný región ťažby, aby sa zohľadnili prípady, v ktorých v rámci krajiny existujú regionálne rozdiely,

| — | vymedzenie pojmu „krajina ťažby“ sa rozšírilo, aby zahŕňalo nielen krajiny, ale aj územia, |
| --- | --- |

—

vymedzenie pojmu „krajina ťažby“ sa rozšírilo, aby zahŕňalo nielen krajiny, ale aj územia,

| — | vymedzenia pojmov „riadenie rizika“ a „monitorovacia organizácia“ sa vypustili, pretože sa usúdilo, že tieto koncepcie sú komplexnejšie opísané v príslušných článkoch. |
| --- | --- |

—

vymedzenia pojmov „riadenie rizika“ a „monitorovacia organizácia“ sa vypustili, pretože sa usúdilo, že tieto koncepcie sú komplexnejšie opísané v príslušných článkoch.

Uplatniteľné právne predpisy

Vymedzenie uplatniteľných právnych predpisov je jednou z hlavných otázok návrhu nariadenia, pretože hospodársky subjekt by musel mať prístup k informáciám o súlade dreva a výrobkov z dreva s uplatniteľnými právnymi predpismi. Rada sa pokúsila nájsť správnu rovnováhu medzi rozšíreným zoznamom oblastí právnych predpisov a zoznamom, v ktorom sa vo všeobecnosti vymenúvajú príslušné oblasti právnych predpisov. Rozšírila vymedzenie tohto pojmu, ktoré predložila Komisia vo svojom návrhu, tak, aby zahŕňalo právne predpisy v oblasti lesného hospodárstva vrátane priamo súvisiacich právnych predpisov týkajúcich sa životného prostredia, ako aj obchodné a colné právne predpisy týkajúce sa odvetvia lesného hospodárstva. Rada doplnila „práva tretích strán týkajúce sa používania a držby...“, čo sa môže považovať za priblíženie sa k línii Európskeho parlamentu, ktorý uvádza „majetkové vlastníctvo, práva pôvodných obyvateľov“ (pozmeňujúci a doplňujúci návrh 38). Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Európskeho parlamentu týkajúce sa začlenenia právnych predpisov týkajúcich sa pracovno-právnej oblasti a všeobecného blahobytu však Rada z právneho i praktického hľadiska považuje za problematické.

Systémy náležitej starostlivosti

Rada sa domnieva, že je dôležité, aby sa hlavné prvky v návrhu nariadenia upresnili. Preto podrobne rozpracovala tri prvky systému náležitej starostlivosti: prístup k určitým informáciám, postup hodnotenia rizika a postup na zmierňovanie rizika. Európsky parlament v pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu 37 tiež cítil potrebu jasne stanoviť dva prvky, a to zisťovanie rizík a minimalizovanie rizík.

Pokiaľ ide o postupy hodnotenia rizika, Rada stanovila štyri kritériá hodnotenia rizika, ktoré možno doplniť podľa článku 290 Zmluvy o fungovaní EÚ.

V článku 5 ods. 1 písm. b) a c) sa Rada pokúsila rozlíšiť postupy hodnotenia rizika a postupy na zmierňovanie rizika podľa rôznych faktorov, ako je napríklad zložitosť výrobku a jeho pôvod, bez toho, aby výslovne uviedla situácie, ktoré si vyžadujú osobitnú pozornosť v podobe prísnejších alebo miernejších požiadaviek (pozmeňujúci a doplňujúci návrh 47).

Rada na rozdiel od Európskeho parlamentu nerozšírila povinnosť uplatňovať systém náležitej starostlivosti na iné hospodárske subjekty, ako sú subjekty, ktoré uvádzajú drevo a výrobky z dreva na vnútorný trh prvýkrát (pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 15, 17, 19, 20, 31, 33, 35, 41, 42, 43, 50). Takéto rozšírenie považovala za neprimerane zaťažujúce.

Rada zaviedla možnosť, aby si hospodárske subjekty vybrali spomedzi troch rôznych systémov náležitej starostlivosti, a to buď ich vlastný, alebo systém náležitej starostlivosti, ktorý poskytuje určitá monitorovacia organizácia, alebo systém, ktorý poskytuje určitá tretia strana.

Rozsah pôsobnosti

Tak ako Európsky parlament aj Rada vypustila navrhovanú výnimku pre drevo, ktoré podlieha povinným kritériám udržateľnosti, uvedenú v návrhu Komisie (pozmeňujúci a doplňujúci návrh 21, 32).

Príloha

Rada preusporiadala výrobky z dreva v prílohe podľa poradia kódov KN a doplnila niektoré kategórie výrobkov. Domnieva sa, že ak by sa doplnili ďalšie kategórie, pre hospodárske subjekty by to v tomto štádiu predstavovalo príliš veľké zaťaženie (pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 74, 75).

Monitorovacie organizácie

Rada má rovnaký názor ako Európsky parlament, že je dôležité, aby v celej EÚ boli harmonizované normy, a navrhla, aby aj Komisia uznávala monitorovacie organizácie. Rada rozlišuje medzi monitorovacími organizáciami, ktoré majú v úmysle vykonávať svoje činnosti v jednom členskom štáte, a tými, ktoré majú v úmysle vykonávať svoje činnosti vo viacerých členských štátoch. Dohodla sa, že Komisia by mala uznávať tie organizácie, ktoré vykonávajú svoje činnosti vo viacerých členských štátoch (pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 51, 53, 54, 55, 56) (porovnaj s článkom 7 ods. 3). Usúdilo sa však, že je praktickejšie, aby za uznávanie monitorovacích organizácií, ktoré svoje činnosti vykonávajú len v jednom členskom štáte, bol zodpovedný príslušný orgán daného členského štátu. Rovnako ako Európsky parlament aj Rada sa domnieva, že je dôležité, aby monitorovacia organizácia vykonávala svoje funkcie takým spôsobom, aby sa zabránilo akémukoľvek konfliktu záujmov (pozmeňujúci a doplňujúci návrh 51) (porovnaj s článkom 7 ods. 2 písm. c)). Nepovažovalo sa za potrebné rozlišovať prípady, keď je monitorovacia organizácia verejný subjekt a keď je súkromný subjekt (pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 51, 52).

Sankcie

Rada uvažovala o doplnení zoznamu sankcií (pozmeňujúci a doplňujúci návrh 69), ale po rozsiahlej diskusii sa rozhodla zachovať formuláciu uvedenú v návrhu Komisie, ktorá je dohodnutou formuláciou pre právne predpisy EÚ. Mnohé členské štáty zastávali názor, že výška a obsah sankcií sú v oblasti právomoci členských štátov. Okrem toho stanovenie zoznamu sankcií vyvolalo niekoľko praktických otázok, ako napríklad obsažnosť zoznamu a problémy s identifikáciou všetkých možných priestupkov v tomto štádiu.

Zákaz

Rada zachovala myšlienku systémového prístupu z návrhu Komisie. Hospodárske subjekty by v záujme minimalizovania rizika uvedenia nelegálne vyťaženého dreva alebo výrobkov z takéhoto dreva na trh mali používať systém náležitej starostlivosti. Rada nesúhlasí s názorom Európskeho parlamentu, že na zabezpečenie legálnosti by sa mal zaviesť zákaz (pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 17, 19, 31, 42 (pokiaľ ide o článok 3 ods. 1), 43, 50, 71). Usúdilo sa, že takéto rozšírenie rozsahu pôsobnosti nie je v súlade s myšlienkou návrhu, a preto je neprijateľné.

Uplatňovanie

Rada sa domnieva, že je nereálne, aby sa nariadenie stalo uplatniteľné len rok po nadobudnutí účinnosti, bez ohľadu na to, aké je potrebné (pozmeňujúci a doplňujúci návrh 73). Z tohto dôvodu a s cieľom poskytnúť hospodárskym subjektom čas na prispôsobenie sa tejto novej situácii a prijať vykonávacie opatrenia sa navrhlo, aby sa nariadenie začalo uplatňovať 30 mesiacov po nadobudnutí účinnosti.

Situácia malých a stredných podnikov/hospodárskych subjektov

Rovnako ako Európsky parlament aj Rada vzala do úvahy osobitnú situáciu malých a stredných podnikov a hospodárskych subjektov (pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 22, 29, 47, 72). Zaviedla napríklad pojem zanedbateľné riziko v článku 5 ods. 1 písm. c). V článku 12 sa stanovuje, že delegované akty, ktorými sa zmení a doplní zoznam dreva a výrobkov z dreva uvedený v prílohe, by nemali hospodárske subjekty neprimerane zaťažovať. V článku 18 o podávaní správ Rada doplnila, že pri preskúmaní by sa mali osobitne zohľadniť administratívne dôsledky pre malé a stredné podniky.

Odôvodnenia a odkazy na environmentálne otázky (trvalo udržateľné obhospodarovanie lesov)

Európsky parlament doplnil značný počet odôvodnení, aby sa zohľadnilo lesné prostredie, biodiverzita, lesné ekosystémy a trvalo udržateľné obhospodarovanie lesov (pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 2 – 8, 10, 11, 14). Rada sa domnieva, že vzhľadom na to, že ústredným prvkom nariadenia je systém náležitej starostlivosti a správanie hospodárskych subjektov v záujme minimalizovania rizika uvedenia nelegálne vyťaženého dreva a výrobkov z takéhoto dreva na trh, sú takéto odkazy zbytočné, akokoľvek vhodné sú ich ciele. Okrem toho odôvodnenia slúžia na zdôvodnenie ustanovení nariadenia, kým v tomto prípade neexistujú žiadne operačné ustanovenia, na ktoré by sa takéto odôvodnenia mohli viazať.

Preskúmanie

Rada sa zhodla s Európskym parlamentom v tom, že je potrebné, aby Komisia nariadenie preskúmala, a že by sa toto preskúmanie malo zaoberať najmä administratívnymi dôsledkami pre malé a stredné podniky (pozmeňujúce a doplňujúci návrh 72).

3.   Ďalšie zmeny, ktoré uskutočnila Rada

Štatút výrobkov z dreva, na ktoré sa vzťahuje systém FLEGT a dohovor CITES

Ustanovenia o dreve a výrobkoch z dreva, na ktoré sa vzťahuje systém FLEGT a dohovor CITES, sa uviedli v osobitnom článku, pretože v nariadení sa licencie FLEGT a osvedčenia CITES považujú za dostatočný dôkaz legálnej ťažby.

Spolupráca medzi príslušnými orgánmi

Rada je toho názoru, že predmetom výmeny informácií uvedenej v článku 11 by mali byť len vážne nedostatky. Upresnila aj to, že príslušné orgány by si mali vymieňať aj informácie o druhoch uložených sankcií.

Predmet úpravy

S cieľom upresniť účel povinností ustanovených v tomto nariadení Rada doplnila, že zámerom je minimalizovať riziko uvedenia nelegálne vyťaženého dreva alebo výrobkov vyrobených z takéhoto dreva na trh.

Zmeny súvisiace s Lisabonskou zmluvou

Keďže Rada sa domnieva, že by sa mali na Komisiu delegovať právomoci podľa článku 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, doplnila tri nové články potrebné na účely týchto delegovaných aktov uvedených v článku 5 ods. 3, článku 7 ods. 7 a v článku 12, ako aj nové odôvodnenie. Podobným spôsobom Rada upravila ustanovenia týkajúce sa prijatia vykonávacích opatrení podľa článku 291 Zmluvy o fungovaní EÚ.

IV.   ZÁVER

Rada verí, že jej pozícia v prvom čítaní je v súlade so základnými cieľmi návrhu Komisie. Predstavuje vyvážený balík opatrení, ktoré by mali prispieť k sledovaniu cieľov boja proti nelegálnej ťažbe dreva.

Rada očakáva konštruktívnu diskusiu s Európskym parlamentom s cieľom dosiahnuť realizovateľnú dohodu o tomto nariadení.

---

(1)  Dokument 8881/09.

---