# Официален вестник C 138/2010

| | ISSN 1830-365X
  doi:10.3000/1830365X.C_2010.138.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 138 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 5328 май 2010 г. |

ISSN 1830-365X

doi:10.3000/1830365X.C_2010.138.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

C 138

Издание на български език

Информация и известия

Година 5328 май 2010 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | СТАНОВИЩА |
| | Съвет |
| 2010/C 138/01 | Становище на Съвета относно актуализираната програма за конвергенция на Чешката република за периода 2009—2012 г. | 1 |
| 2010/C 138/02 | Становище на съвета относно актуализираната програма за конвергенция на Дания за периода 2009—2015 г. | 6 |
| 2010/C 138/03 | Становище на Съвета относно актуализираната програма за стабилност на Финландия за периода 2009—2013 г. | 11 |

Известие No

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Съвет

2010/C 138/01

Становище на Съвета относно актуализираната програма за конвергенция на Чешката република за периода 2009—2012 г.

1

2010/C 138/02

Становище на съвета относно актуализираната програма за конвергенция на Дания за периода 2009—2015 г.

6

2010/C 138/03

Становище на Съвета относно актуализираната програма за стабилност на Финландия за периода 2009—2013 г.

11

| | IV   Информация |
| --- | --- |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Европейска комисия |
| 2010/C 138/04 | Обменен курс на еврото | 15 |
| 2010/C 138/05 | Известие на Комисията — Допълнителни насоки относно вертикалните ограничения в споразуменията за продажба и ремонт на моторни превозни средства и дистрибуцията на резервни части за моторни превозни средства (
  1
  ) | 16 |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ |
| 2010/C 138/06 | Обобщена информация, предоставяна от държавите-членки относно държавните помощи, отпускани съгласно Регламент (ЕО) No 736/2008 на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора във връзка с държавни помощи за малки и средни предприятия, които се занимават с производство, преработка и търговия с рибни продукти (
  1
  ) | 28 |
| 2010/C 138/07 | Извлечение от решението за откриване на производство по ликвидация на Banco Privado Português, S.A., прието в съответствие с разпоредбите на член 9 от Директива 2001/24/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно оздравяването и ликвидацията на кредитни институции (Публикуване, предвидено в член 13 от същата директива и член 21 от Наредба-закон No 199/2006 от 25 октомври 2006 г.) | 29 |

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

2010/C 138/04

Обменен курс на еврото

15

2010/C 138/05

Известие на Комисията — Допълнителни насоки относно вертикалните ограничения в споразуменията за продажба и ремонт на моторни превозни средства и дистрибуцията на резервни части за моторни превозни средства (
  1
  )

1

16

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ

2010/C 138/06

Обобщена информация, предоставяна от държавите-членки относно държавните помощи, отпускани съгласно Регламент (ЕО) No 736/2008 на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора във връзка с държавни помощи за малки и средни предприятия, които се занимават с производство, преработка и търговия с рибни продукти (
  1
  )

1

28

2010/C 138/07

Извлечение от решението за откриване на производство по ликвидация на Banco Privado Português, S.A., прието в съответствие с разпоредбите на член 9 от Директива 2001/24/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно оздравяването и ликвидацията на кредитни институции (Публикуване, предвидено в член 13 от същата директива и член 21 от Наредба-закон No 199/2006 от 25 октомври 2006 г.)

(Публикуване, предвидено в член 13 от същата директива и член 21 от Наредба-закон No 199/2006 от 25 октомври 2006 г.)

29

| | V   Становища |
| --- | --- |
| | АДМИНИСТРАТИВНИ ПРОЦЕДУРИ |
| | Европейска комисия |
| 2010/C 138/08 | Покана за представяне на предложения — EACEA/14/10 — Програма по ICI (Инструмент за индустриализираните страни) за сътрудничество в областта на образованието — Сътрудничество в областта на висшето образование и обучението между Европейския съюз и Австралия и Европейския съюз и Република Корея — Покана за представяне на предложения за 2010 г. за Съвместни проекти за мобилност (JMP) и Проекти за съвместни академични степени (JDP) | 30 |
| | ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА |
| | Европейска комисия |
| 2010/C 138/09 | Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5885 — Altarea/Predica/ABP/Aldeta) — Дело кандидат за опростена процедура (
  1
  ) | 33 |
| 2010/C 138/10 | Уведомление, публикувано в съответствие с член 27, параграф 4 от Регламент (ЕО) No 1/2003 на Съвета, по дело COMP/39.398 — Visa MIF (
  1
  ) | 34 |
| | ДРУГИ АКТОВЕ |
| | Европейска комисия |
| 2010/C 138/11 | Публикация на заявка съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни | 37 |
| 2010/C 138/12 | Обявление за търг за намаляване на митото за внос на царевица от трети държави | 40 |
| 2010/C 138/13 | Обявление за търг за намаляване на митото за внос на царевица от трети държави | 42 |
| 2010/C 138/14 | Обявление за търг за намаляване на митото за внос на сорго от трети държави | 44 |

V   Становища

АДМИНИСТРАТИВНИ ПРОЦЕДУРИ

Европейска комисия

2010/C 138/08

Покана за представяне на предложения — EACEA/14/10 — Програма по ICI (Инструмент за индустриализираните страни) за сътрудничество в областта на образованието — Сътрудничество в областта на висшето образование и обучението между Европейския съюз и Австралия и Европейския съюз и Република Корея — Покана за представяне на предложения за 2010 г. за Съвместни проекти за мобилност (JMP) и Проекти за съвместни академични степени (JDP)

30

ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА

Европейска комисия

2010/C 138/09

Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5885 — Altarea/Predica/ABP/Aldeta) — Дело кандидат за опростена процедура (
  1
  )

1

33

2010/C 138/10

Уведомление, публикувано в съответствие с член 27, параграф 4 от Регламент (ЕО) No 1/2003 на Съвета, по дело COMP/39.398 — Visa MIF (
  1
  )

1

34

ДРУГИ АКТОВЕ

Европейска комисия

2010/C 138/11

Публикация на заявка съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни

37

2010/C 138/12

Обявление за търг за намаляване на митото за внос на царевица от трети държави

40

2010/C 138/13

Обявление за търг за намаляване на митото за внос на царевица от трети държави

42

2010/C 138/14

Обявление за търг за намаляване на митото за внос на сорго от трети държави

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Текст от значение за ЕИП |

---

(1)   Текст от значение за ЕИП

1

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Съвет

| 28.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 138/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 138/1

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

относно актуализираната програма за конвергенция на Чешката република за периода 2009—2012 г.

2010/C 138/01

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

ИЗДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 26 април 2010 г. Съветът разгледа актуализираната програма за конвергенция на Чешката република за периода 2009—2012 г. |
| --- | --- |

(1)

На 26 април 2010 г. Съветът разгледа актуализираната програма за конвергенция на Чешката република за периода 2009—2012 г.

| (2) | Глобалната криза оказа силно въздействие върху чешката икономика. Според актуализираната програма за конвергенция, след тригодишен период на растеж, надхвърлящ 6 %, през 2008 г. реалният БВП е нараснал само с 2,5 %, а през 2009 г. е намалял с 4 %. Икономиката беше засегната главно посредством търговията, но също и посредством влиянието върху доверието, въвеждането на по-строги условия за кредитиране и свиването на притока на чуждестранни инвестиции. Властите реагираха решително в отговор на кризата.
  Чешката национална банка намали основния си лихвен процент от 3,75 % в средата на 2008 г. на 1 % понастоящем, а през 2009 г. в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване (ЕПИВ) правителството изготви и въведе значителен пакет от фискални стимули в размер на 2,2 % от БВП. От средата на юли 2008 г. до средата на февруари 2009 г. чешката крона се обезцени с около една пета спрямо еврото (след което до средата на февруари 2010 г. тя повиши стойността си с около 14 %). В настоящия период непосредствено след кризата чешката икономика не е особено уязвима в макроикономически план. Основното предизвикателство е да се намали до устойчиво равнище големият структурен дефицит на държавния бюджет, оценяван на около 6 % от БВП през 2009 г. Освен това е важно да се осигури и бързо адаптиране на пазара на труда към икономическия спад и да се постигне напредък в посока към трайна конвергенция. Във връзка с прогнозирания дефицит за 2009 г. на 2 декември 2009 г. Съветът констатира съществуването на прекомерен дефицит и отправи препоръка до 2013 г. да бъде постигнато намаление на дефицита под прага от 3 % от БВП. |
| --- | --- |

(2)

Глобалната криза оказа силно въздействие върху чешката икономика. Според актуализираната програма за конвергенция, след тригодишен период на растеж, надхвърлящ 6 %, през 2008 г. реалният БВП е нараснал само с 2,5 %, а през 2009 г. е намалял с 4 %. Икономиката беше засегната главно посредством търговията, но също и посредством влиянието върху доверието, въвеждането на по-строги условия за кредитиране и свиването на притока на чуждестранни инвестиции. Властите реагираха решително в отговор на кризата.

Чешката национална банка намали основния си лихвен процент от 3,75 % в средата на 2008 г. на 1 % понастоящем, а през 2009 г. в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване (ЕПИВ) правителството изготви и въведе значителен пакет от фискални стимули в размер на 2,2 % от БВП. От средата на юли 2008 г. до средата на февруари 2009 г. чешката крона се обезцени с около една пета спрямо еврото (след което до средата на февруари 2010 г. тя повиши стойността си с около 14 %). В настоящия период непосредствено след кризата чешката икономика не е особено уязвима в макроикономически план. Основното предизвикателство е да се намали до устойчиво равнище големият структурен дефицит на държавния бюджет, оценяван на около 6 % от БВП през 2009 г. Освен това е важно да се осигури и бързо адаптиране на пазара на труда към икономическия спад и да се постигне напредък в посока към трайна конвергенция. Във връзка с прогнозирания дефицит за 2009 г. на 2 декември 2009 г. Съветът констатира съществуването на прекомерен дефицит и отправи препоръка до 2013 г. да бъде постигнато намаление на дефицита под прага от 3 % от БВП.

| (3) | Въпреки че в по-голямата си част наблюдаваният по време на кризата спад на фактическия БВП има цикличен характер, равнището на потенциалния БВП също е засегнато отрицателно. В допълнение, в средносрочен план кризата може да повлияе и на потенциалния растеж вследствие на по-ниските инвестиции и нарастващата структурна безработица. Освен това въздействието на икономическата криза подсилва отрицателните последици на застаряването на населението върху потенциалния БВП и устойчивостта на публичните финанси. На този фон ще бъде важно да се ускорят структурните реформи с цел подкрепа на потенциалния растеж. За Чешката република по-специално е важно да предприеме реформи, насочени към повишаване на производителността (засилване на НИРД и иновациите, бизнес средата и конкуренцията), както и към предлагането и професионалната квалификация на работната ръка. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че в по-голямата си част наблюдаваният по време на кризата спад на фактическия БВП има цикличен характер, равнището на потенциалния БВП също е засегнато отрицателно. В допълнение, в средносрочен план кризата може да повлияе и на потенциалния растеж вследствие на по-ниските инвестиции и нарастващата структурна безработица. Освен това въздействието на икономическата криза подсилва отрицателните последици на застаряването на населението върху потенциалния БВП и устойчивостта на публичните финанси. На този фон ще бъде важно да се ускорят структурните реформи с цел подкрепа на потенциалния растеж. За Чешката република по-специално е важно да предприеме реформи, насочени към повишаване на производителността (засилване на НИРД и иновациите, бизнес средата и конкуренцията), както и към предлагането и професионалната квалификация на работната ръка.

| (4) | Макроикономическият сценарий, заложен в основата на програмата, предвижда растеж на реалния БВП в размер на 1,3 % през 2010 г., 2,6 % през 2011 г. и 3,8 % през 2012 г. Оценяван въз основа на наличната към момента информация, този сценарий изглежда реалистичен до 2011 г. и съответства на предвижданията относно паричната политика и обменните курсове.
  Прогнозата на програмата относно ръста на реалния БВП за 2012 г., съгласно която се предвижда повишаване на растежа до равнище над неговия потенциал, изглежда по-скоро благоприятна. Очаква се инфлацията да нарасне умерено през 2010 г., главно поради увеличението на косвените данъци, и да остане на умерено равнище през целия програмен период. В програмата се предвижда по-нататъшно влошаване на положението на пазара на труда през 2010 г. Като цяло прогнозите относно инфлацията и пазара на труда изглеждат реалистични и съответстват на прогнозите за ръста на реалния БВП. |
| --- | --- |

(4)

Макроикономическият сценарий, заложен в основата на програмата, предвижда растеж на реалния БВП в размер на 1,3 % през 2010 г., 2,6 % през 2011 г. и 3,8 % през 2012 г. Оценяван въз основа на наличната към момента информация, този сценарий изглежда реалистичен до 2011 г. и съответства на предвижданията относно паричната политика и обменните курсове.

Прогнозата на програмата относно ръста на реалния БВП за 2012 г., съгласно която се предвижда повишаване на растежа до равнище над неговия потенциал, изглежда по-скоро благоприятна. Очаква се инфлацията да нарасне умерено през 2010 г., главно поради увеличението на косвените данъци, и да остане на умерено равнище през целия програмен период. В програмата се предвижда по-нататъшно влошаване на положението на пазара на труда през 2010 г. Като цяло прогнозите относно инфлацията и пазара на труда изглеждат реалистични и съответстват на прогнозите за ръста на реалния БВП.

| (5) | В програмата се прогнозира дефицит на консолидирания държавен бюджет през 2009 г. в размер на 6,6 % от БВП. Значителното влошаване в сравнение с дефицита в размер на 2,1 % от БВП през 2008 г. отразява до голяма степен влиянието на кризата върху държавните финанси, но за него допринесоха и значителните мерки за стимулиране в размер на 2,2 % от БВП през 2009 г., приети от правителството в съответствие с ЕПИВ. Основните мерки включват намаляване на социалноосигурителните вноски, увеличаване на инвестициите в обществена инфраструктура, както и финансова подкрепа за предприятията и за трудовата заетост. Заслужава да се отбележи, че увеличението на разходите на консолидирания държавен бюджет през 2009 г. е по-малко от предвиденото в предходната актуализация на програмата за конвергенция. Структурното салдо (т.е. коригираното спрямо фазата на икономическия цикъл салдо, без еднократните и другите временни мерки, изчислено съгласно общоприетата методика въз основа на данните в програмата) се влоши с около 2 процентни пункта от БВП през 2009 г. Според програмата чешките власти планират през 2010 г. да започне засилена в началото на периода консолидация, което с оглед на големия структурен дефицит на Чешката република и на прогнозираното подобрение на икономическите условия е в съответствие със стратегията на Съвета за оттегляне на мерките във фискалната област. |
| --- | --- |

(5)

В програмата се прогнозира дефицит на консолидирания държавен бюджет през 2009 г. в размер на 6,6 % от БВП. Значителното влошаване в сравнение с дефицита в размер на 2,1 % от БВП през 2008 г. отразява до голяма степен влиянието на кризата върху държавните финанси, но за него допринесоха и значителните мерки за стимулиране в размер на 2,2 % от БВП през 2009 г., приети от правителството в съответствие с ЕПИВ. Основните мерки включват намаляване на социалноосигурителните вноски, увеличаване на инвестициите в обществена инфраструктура, както и финансова подкрепа за предприятията и за трудовата заетост. Заслужава да се отбележи, че увеличението на разходите на консолидирания държавен бюджет през 2009 г. е по-малко от предвиденото в предходната актуализация на програмата за конвергенция. Структурното салдо (т.е. коригираното спрямо фазата на икономическия цикъл салдо, без еднократните и другите временни мерки, изчислено съгласно общоприетата методика въз основа на данните в програмата) се влоши с около 2 процентни пункта от БВП през 2009 г. Според програмата чешките власти планират през 2010 г. да започне засилена в началото на периода консолидация, което с оглед на големия структурен дефицит на Чешката република и на прогнозираното подобрение на икономическите условия е в съответствие със стратегията на Съвета за оттегляне на мерките във фискалната област.

| (6) | В програмата се прогнозира дефицит на консолидирания държавен бюджет през 2010 г. в размер на 5,3 % от БВП. За тази цел би било необходимо подобрение на структурното салдо с 2 процентни пункта от БВП, което е повече от препоръчаното от Съвета през декември 2009 г., а именно да се постигне средногодишно структурно подобрение в размер на 1 процент от БВП в периода 2010—2013 г. Консолидацията през 2010 г. ще се основава на увеличение на съотношението на приходите с 1,5 процентни пункта от БВП.
  Конкретните мерки включват увеличаване на ДДС, акцизите и данъците върху недвижимите имоти (около 0,8 % от БВП). Тук се включва и ранното прекратяване на временните намаления на социалноосигурителните вноски, както и увеличаването на социалноосигурителните тавани. Мерките по отношение на разходите включват намаляване на социалните обезщетения за болест и майчинство (около 0,1 % от БВП) и неизползваната възможност за индексация на пенсиите (около 0,2 % от БВП). |
| --- | --- |

(6)

В програмата се прогнозира дефицит на консолидирания държавен бюджет през 2010 г. в размер на 5,3 % от БВП. За тази цел би било необходимо подобрение на структурното салдо с 2 процентни пункта от БВП, което е повече от препоръчаното от Съвета през декември 2009 г., а именно да се постигне средногодишно структурно подобрение в размер на 1 процент от БВП в периода 2010—2013 г. Консолидацията през 2010 г. ще се основава на увеличение на съотношението на приходите с 1,5 процентни пункта от БВП.

Конкретните мерки включват увеличаване на ДДС, акцизите и данъците върху недвижимите имоти (около 0,8 % от БВП). Тук се включва и ранното прекратяване на временните намаления на социалноосигурителните вноски, както и увеличаването на социалноосигурителните тавани. Мерките по отношение на разходите включват намаляване на социалните обезщетения за болест и майчинство (около 0,1 % от БВП) и неизползваната възможност за индексация на пенсиите (около 0,2 % от БВП).

| (7) | Основната цел на средносрочната бюджетна стратегия е да се продължи с консолидацията след 2010 г. и да се намали държавният дефицит до равнище под 3 % от БВП до 2013 г. в съответствие с препоръката, отправена от Съвета през декември. Според програмата дефицитът ще намалее от 5,3 % от БВП през 2010 г. на 4,8 % и 4,2 % от БВП съответно през 2011 г. и 2012 г. Независимо от очакваното икономическо възстановяване, подобрението на структурното салдо ще се забави чувствително в сравнение с 2010 г. и няма да надхвърля 0,6 процентни пункта от БВП в периода 2011—2012 г. По-голямата част от корекциите ще бъдат извършени по отношение на разходната част. В програмата се посочва, че половината от намалението на разходите включва оперативни разходи, а другата половина — задължителни разходи, но не се предоставя достатъчно подробна информация как ще бъдат постигнати тези намаления. Мерките по отношение на приходите са малки, но по-добре конкретизирани, и включват по-високи социалноосигурителни вноски и по-висок данък върху доходите на физическите лица. За 2013 г. в програмата е определена целта за дефицит на държавния бюджет (3 % от БВП), но без подробности относно начина на постигането ѝ (включително заложените предвиждания за растежа), поради което не е възможно да бъде определено средногодишното фискално подобрение за периода 2010—2013 г. Както беше съобщено от властите, средносрочната цел на Чешката република е достигането на салдо на държавния бюджет в размер на – 1,0 % от БВП в структурно изражение. Като се имат предвид последните прогнози и равнището на дълга, средносрочната цел отразява целите на Пакта. В програмата обаче не се предвижда постигането ѝ в рамките на програмния период. |
| --- | --- |

(7)

Основната цел на средносрочната бюджетна стратегия е да се продължи с консолидацията след 2010 г. и да се намали държавният дефицит до равнище под 3 % от БВП до 2013 г. в съответствие с препоръката, отправена от Съвета през декември. Според програмата дефицитът ще намалее от 5,3 % от БВП през 2010 г. на 4,8 % и 4,2 % от БВП съответно през 2011 г. и 2012 г. Независимо от очакваното икономическо възстановяване, подобрението на структурното салдо ще се забави чувствително в сравнение с 2010 г. и няма да надхвърля 0,6 процентни пункта от БВП в периода 2011—2012 г. По-голямата част от корекциите ще бъдат извършени по отношение на разходната част. В програмата се посочва, че половината от намалението на разходите включва оперативни разходи, а другата половина — задължителни разходи, но не се предоставя достатъчно подробна информация как ще бъдат постигнати тези намаления. Мерките по отношение на приходите са малки, но по-добре конкретизирани, и включват по-високи социалноосигурителни вноски и по-висок данък върху доходите на физическите лица. За 2013 г. в програмата е определена целта за дефицит на държавния бюджет (3 % от БВП), но без подробности относно начина на постигането ѝ (включително заложените предвиждания за растежа), поради което не е възможно да бъде определено средногодишното фискално подобрение за периода 2010—2013 г. Както беше съобщено от властите, средносрочната цел на Чешката република е достигането на салдо на държавния бюджет в размер на – 1,0 % от БВП в структурно изражение. Като се имат предвид последните прогнози и равнището на дълга, средносрочната цел отразява целите на Пакта. В програмата обаче не се предвижда постигането ѝ в рамките на програмния период.

| (8) | Бюджетните резултати през 2010 г. биха могли да се окажат малко по-ниски от предвидените в програмата. Приходите от ДДС и акцизи може да се окажат малко по-ниски от очакваното поради евентуално по-ниското частно потребление.
  По отношение на разходната част, изразходваните средства може да се увеличат поради натиска върху разходите преди парламентарните избори. Несигурността по отношение на фискалните цели е по-голяма през последните години от периода. Определените в настоящата актуализация цели по отношение на разходите за 2011 г. и 2012 г. не са подкрепени от конкретни мерки, което прави постигането им несигурно, а прогнозите за приходите за 2012 г. се основават на благоприятни предвиждания за растежа на реалния БВП. И накрая, в програмата не се съдържа никаква информация за това как да се сведе дефицитът от 4,2 % през 2012 г. до равнище под 3 % от БВП през 2013 г. |
| --- | --- |

(8)

Бюджетните резултати през 2010 г. биха могли да се окажат малко по-ниски от предвидените в програмата. Приходите от ДДС и акцизи може да се окажат малко по-ниски от очакваното поради евентуално по-ниското частно потребление.

По отношение на разходната част, изразходваните средства може да се увеличат поради натиска върху разходите преди парламентарните избори. Несигурността по отношение на фискалните цели е по-голяма през последните години от периода. Определените в настоящата актуализация цели по отношение на разходите за 2011 г. и 2012 г. не са подкрепени от конкретни мерки, което прави постигането им несигурно, а прогнозите за приходите за 2012 г. се основават на благоприятни предвиждания за растежа на реалния БВП. И накрая, в програмата не се съдържа никаква информация за това как да се сведе дефицитът от 4,2 % през 2012 г. до равнище под 3 % от БВП през 2013 г.

| (9) | През 2009 г. брутният държавен дълг се оценява на 35 % от БВП, което е повишение спрямо равнището му от 30 % от предишната година. Предвижда се съотношението на дълга да се повиши с още 7 процентни пункта през програмния период и да достигне 42 % от БВП през 2012 г., основно поради все още относително високия държавен дефицит. Развитието на съотношението на дълга най-вероятно ще бъде по-неблагоприятно от прогнозираното в програмата, особено след 2010 г., с оглед на установените рискове за бюджетната консолидация, съчетани с възможността за по-неблагоприятен от заложения в програмата ръст на реалния БВП през 2012 г. Съотношението на държавния дълг обаче ще остане значително под прага от 60 % от БВП през целия програмен период. |
| --- | --- |

(9)

През 2009 г. брутният държавен дълг се оценява на 35 % от БВП, което е повишение спрямо равнището му от 30 % от предишната година. Предвижда се съотношението на дълга да се повиши с още 7 процентни пункта през програмния период и да достигне 42 % от БВП през 2012 г., основно поради все още относително високия държавен дефицит. Развитието на съотношението на дълга най-вероятно ще бъде по-неблагоприятно от прогнозираното в програмата, особено след 2010 г., с оглед на установените рискове за бюджетната консолидация, съчетани с възможността за по-неблагоприятен от заложения в програмата ръст на реалния БВП през 2012 г. Съотношението на държавния дълг обаче ще остане значително под прага от 60 % от БВП през целия програмен период.

| (10) | Средносрочните прогнози за дълга, в които се приема, че темповете на растеж на БВП ще се върнат постепенно към прогнозираните преди кризата стойности, а съотношението на данъците ще достигне нивата от периода преди кризата и ще включва прогнозираното увеличение на свързаните с възрастта разходи, показват, че в номинално изражение и без допълнителна промяна в политиката предвидената в програмата бюджетна стратегия не би била достатъчна за стабилизиране на съотношението на дълга към БВП до 2020 г. |
| --- | --- |

(10)

Средносрочните прогнози за дълга, в които се приема, че темповете на растеж на БВП ще се върнат постепенно към прогнозираните преди кризата стойности, а съотношението на данъците ще достигне нивата от периода преди кризата и ще включва прогнозираното увеличение на свързаните с възрастта разходи, показват, че в номинално изражение и без допълнителна промяна в политиката предвидената в програмата бюджетна стратегия не би била достатъчна за стабилизиране на съотношението на дълга към БВП до 2020 г.

| (11) | Дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е определено над средното ниво за ЕС, най-вече поради относително високото нарастване на разходите за пенсии като дял от БВП през следващите десетилетия. Предвиденото в програмата състояние на бюджета през 2009 г. отразява допълнителното бюджетно въздействие на застаряването на населението върху устойчивостта на публичните финанси.
  Осигуряването на първични излишъци в средносрочен план и предприемането на реформи на пенсионната система и системата на здравеопазването, с цел да бъде ограничено бъдещото увеличение на тези разходи, би допринесло за намаляване на рисковете пред устойчивостта на публичните финанси, които бяха оценени като високи в доклада на Комисията от 2009 г. относно устойчивостта. През януари 2010 г. беше създадена експертна консултативна група на министъра на финансите и министъра на труда и социални въпроси с цел изготвяне на алтернативни предложения за пенсионната реформа. Предложенията ще бъдат финализирани до края на май 2010 г. и предадени на новото правителство. |
| --- | --- |

(11)

Дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е определено над средното ниво за ЕС, най-вече поради относително високото нарастване на разходите за пенсии като дял от БВП през следващите десетилетия. Предвиденото в програмата състояние на бюджета през 2009 г. отразява допълнителното бюджетно въздействие на застаряването на населението върху устойчивостта на публичните финанси.

Осигуряването на първични излишъци в средносрочен план и предприемането на реформи на пенсионната система и системата на здравеопазването, с цел да бъде ограничено бъдещото увеличение на тези разходи, би допринесло за намаляване на рисковете пред устойчивостта на публичните финанси, които бяха оценени като високи в доклада на Комисията от 2009 г. относно устойчивостта. През януари 2010 г. беше създадена експертна консултативна група на министъра на финансите и министъра на труда и социални въпроси с цел изготвяне на алтернативни предложения за пенсионната реформа. Предложенията ще бъдат финализирани до края на май 2010 г. и предадени на новото правителство.

| (12) | По отношение на бюджетните процедури изготвянето на бюджета е доста децентрализирано, но същевременно не се ръководи от строги фискални правила. През 2004 г. Чешката република въведе средносрочна бюджетна рамка, с която се определят тавани на номиналните разходи по държавния бюджет за три години. Опитът показва обаче, че в миналото таваните неколкократно са преразглеждани във възходяща посока извън разрешените от бюджетните правила преразглеждания. Сред основните слабости на сегашния механизъм са слабият обвързващ характер, ограниченото последващо наблюдение, оперативната сложност и ограниченият обществен контрол на процеса. На 2 декември 2009 г. Съветът препоръча на Чешката република „строго да спазва средносрочната бюджетна рамка и да подобри наблюдението върху изпълнението на бюджета през цялата година, за да се избегне надхвърлянето на предвидените в бюджета и многогодишните планове разходи.“ В програмата не са включени достатъчно предложения в тази посока. Осъществява се обаче известен напредък за подобряване на управлението на бюджета. Текущото осъществяване на значителни промени в събирането и управлението на данъците, както и бързото преминаване към касова система на управление на бюджета ще допринесат за по-ефективното управление на публичните финанси. |
| --- | --- |

(12)

По отношение на бюджетните процедури изготвянето на бюджета е доста децентрализирано, но същевременно не се ръководи от строги фискални правила. През 2004 г. Чешката република въведе средносрочна бюджетна рамка, с която се определят тавани на номиналните разходи по държавния бюджет за три години. Опитът показва обаче, че в миналото таваните неколкократно са преразглеждани във възходяща посока извън разрешените от бюджетните правила преразглеждания. Сред основните слабости на сегашния механизъм са слабият обвързващ характер, ограниченото последващо наблюдение, оперативната сложност и ограниченият обществен контрол на процеса. На 2 декември 2009 г. Съветът препоръча на Чешката република „строго да спазва средносрочната бюджетна рамка и да подобри наблюдението върху изпълнението на бюджета през цялата година, за да се избегне надхвърлянето на предвидените в бюджета и многогодишните планове разходи.“ В програмата не са включени достатъчно предложения в тази посока. Осъществява се обаче известен напредък за подобряване на управлението на бюджета. Текущото осъществяване на значителни промени в събирането и управлението на данъците, както и бързото преминаване към касова система на управление на бюджета ще допринесат за по-ефективното управление на публичните финанси.

| (13) | Има известни възможности за подобряване на качеството на публичните разходи в Чешката република. По-специално разходите за НИРД са по-ниски от средната стойност за ЕС и ефективността на публичните разходи в области като здравеопазването, образованието и обществените поръчки би могла да бъде подобрена.
  За разлика от това, равнището на държавните инвестиции е високо в сравнение със средната стойност за ЕС и със сходните регионални икономики (почти 5 % от БВП през последните четири години). По отношение на приходите, след 2007 г. чешките власти осъществиха няколко реформи с цел постепенно преминаване от пряко към косвено данъчно облагане. Ще бъдат необходими обаче по-нататъшни реформи на данъчната и социалноосигурителната система с цел увеличаване на стимулите за работа и намаляване на опасностите, свързани с икономическата неактивност. Освен това системата за пряко данъчно облагане и събиране на данъци е сложна и едно допълнително опростяване би ѝ се отразило благоприятно. |
| --- | --- |

(13)

Има известни възможности за подобряване на качеството на публичните разходи в Чешката република. По-специално разходите за НИРД са по-ниски от средната стойност за ЕС и ефективността на публичните разходи в области като здравеопазването, образованието и обществените поръчки би могла да бъде подобрена.

За разлика от това, равнището на държавните инвестиции е високо в сравнение със средната стойност за ЕС и със сходните регионални икономики (почти 5 % от БВП през последните четири години). По отношение на приходите, след 2007 г. чешките власти осъществиха няколко реформи с цел постепенно преминаване от пряко към косвено данъчно облагане. Ще бъдат необходими обаче по-нататъшни реформи на данъчната и социалноосигурителната система с цел увеличаване на стимулите за работа и намаляване на опасностите, свързани с икономическата неактивност. Освен това системата за пряко данъчно облагане и събиране на данъци е сложна и едно допълнително опростяване би ѝ се отразило благоприятно.

| (14) | Като цяло през 2010 г. бюджетната стратегия, заложена в програмата, отговаря на препоръките на Съвета съгласно член 126, параграф 7. Целта за дефицита изглежда подходяща и е подкрепена от конкретни мерки за консолидация. След 2011 г. обаче, като се вземат предвид горепосочените рискове, бюджетната стратегия може да не съответства напълно на препоръките на Съвета съгласно член 126, параграф 7. По-специално, при средногодишна фискална корекция в размер на 0,3 % от БВП плановете за консолидация за 2011 г. и 2012 г. не са достатъчно амбициозни и са изложени на риск. Целите за разходите не са подкрепени от конкретни мерки, прогнозите за приходите за 2012 г. се основават на благоприятни макроикономически предвиждания и не е дадена подробна информация как ще бъде намален дефицитът от 4,2 % от БВП през 2012 г. до равнище под 3 % от БВП през 2013 г. Липсва информация относно бюджетната стратегия за 2013 г. Годишната фискална консолидация през програмния период (2010—2012 г.) възлиза средно на 0,8 %, което, макар и по-ниско, е близо до препоръчаната от Съвета средногодишна фискална консолидация от 1 %. За осъществяването на препоръката ще е необходимо прилагането на допълнителни мерки за консолидация в периода 2011—2013 г., за да се гарантира препоръчаната фискална консолидация в размер средно на 1 %. |
| --- | --- |

(14)

Като цяло през 2010 г. бюджетната стратегия, заложена в програмата, отговаря на препоръките на Съвета съгласно член 126, параграф 7. Целта за дефицита изглежда подходяща и е подкрепена от конкретни мерки за консолидация. След 2011 г. обаче, като се вземат предвид горепосочените рискове, бюджетната стратегия може да не съответства напълно на препоръките на Съвета съгласно член 126, параграф 7. По-специално, при средногодишна фискална корекция в размер на 0,3 % от БВП плановете за консолидация за 2011 г. и 2012 г. не са достатъчно амбициозни и са изложени на риск. Целите за разходите не са подкрепени от конкретни мерки, прогнозите за приходите за 2012 г. се основават на благоприятни макроикономически предвиждания и не е дадена подробна информация как ще бъде намален дефицитът от 4,2 % от БВП през 2012 г. до равнище под 3 % от БВП през 2013 г. Липсва информация относно бюджетната стратегия за 2013 г. Годишната фискална консолидация през програмния период (2010—2012 г.) възлиза средно на 0,8 %, което, макар и по-ниско, е близо до препоръчаната от Съвета средногодишна фискална консолидация от 1 %. За осъществяването на препоръката ще е необходимо прилагането на допълнителни мерки за консолидация в периода 2011—2013 г., за да се гарантира препоръчаната фискална консолидация в размер средно на 1 %.

| (15) | По отношение на посочените в кодекса на програмите за стабилност и за конвергенция изисквания за предоставянето на данни, в програмата има някои пропуски по отношение на задължителните данни (2). В своите препоръки съгласно член 126, параграф 7 от 2 декември 2009 г. с оглед на прекратяване на прекомерния дефицит Съветът прикани Чешката република също да докладва относно напредъка, постигнат в изпълнението на препоръките на Съвета, в отделна глава в актуализациите на програмите за конвергенция. Чешката република отчасти спази тази препоръка. |
| --- | --- |

(15)

По отношение на посочените в кодекса на програмите за стабилност и за конвергенция изисквания за предоставянето на данни, в програмата има някои пропуски по отношение на задължителните данни (2). В своите препоръки съгласно член 126, параграф 7 от 2 декември 2009 г. с оглед на прекратяване на прекомерния дефицит Съветът прикани Чешката република също да докладва относно напредъка, постигнат в изпълнението на препоръките на Съвета, в отделна глава в актуализациите на програмите за конвергенция. Чешката република отчасти спази тази препоръка.

Общото заключение е, че бюджетната стратегия на Чешката република за 2010 г. е подходяща и е в съответствие с препоръката на Съвета съгласно член 126, параграф 7 от Договора за функционирането на ЕС. Фискалната стратегия за следващите години не е достатъчно амбициозна, а фискалните цели са изложени на риск по отношение както на приходите, така и на разходите. По-специално целите за разходите не са подкрепени от конкретни мерки от 2011 г. нататък, а благоприятните макроикономически предположения хвърлят известно съмнение върху прогнозите за приходите за 2012 г. Освен това, макар че целевият срок за свеждане на държавния дефицит до равнище под 3 % от БВП (2013 г.) е в съответствие с препоръката на Съвета, не е възможно да се направи цялостна оценка на бюджетната стратегия, тъй като в програмата не се съдържат подробности относно мерките за консолидация, необходими за постигане на планираната съществена корекция през посочената година. Затова е желателно да се предостави повече информация относно широкообхватната стратегия в подкрепа на корекцията на прекомерния дефицит, включително по-специално за 2013 г. По отношение на фискалната рамка има забележими слабости в няколко области, по-специално при бюджетните процедури и прилагането на средносрочната бюджетна рамка. Освен това дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е определено над средното ниво за ЕС, като този факт продължава да буди безпокойство по отношение на дългосрочната устойчивост на публичните финанси и показва необходимостта от реформи в областта на пенсионната система и здравеопазването.

С оглед на горната оценка и в контекста на препоръката съгласно член 126 от Договора за функционирането на ЕС от 2 декември 2009 г., както и предвид необходимостта от осигуряване на устойчива конвергенция, Чешката република се приканва:

| i) | да изпълнява строго бюджета за 2010 г. и да не допуска превишаване на разходите; в съответствие с препоръката на Съвета съгласно член 126, параграф 7 да заложи като цел в контекста на бюджетите за 2011 г. и 2012 г. по-голяма бюджетна корекция от предвидената в програмата и да конкретизира по-подробно мерките, необходими за отстраняване на прекомерния дефицит най-късно до 2013 г.; |
| --- | --- |

i)

да изпълнява строго бюджета за 2010 г. и да не допуска превишаване на разходите; в съответствие с препоръката на Съвета съгласно член 126, параграф 7 да заложи като цел в контекста на бюджетите за 2011 г. и 2012 г. по-голяма бюджетна корекция от предвидената в програмата и да конкретизира по-подробно мерките, необходими за отстраняване на прекомерния дефицит най-късно до 2013 г.;

| ii) | да предприеме действия за подобряване на бюджетните процедури и да прилага и наблюдава по-строго средносрочните бюджетни цели; по-специално да избягва преразглеждания във възходяща посока на таваните на разходите, извън разрешените от бюджетните правила преразглеждания. |
| --- | --- |

ii)

да предприеме действия за подобряване на бюджетните процедури и да прилага и наблюдава по-строго средносрочните бюджетни цели; по-специално да избягва преразглеждания във възходяща посока на таваните на разходите, извън разрешените от бюджетните правила преразглеждания.

| iii) | да приложи необходимите реформи с цел подобряване на дългосрочната устойчивост на публичните финанси. |
| --- | --- |

iii)

да приложи необходимите реформи с цел подобряване на дългосрочната устойчивост на публичните финанси.

Чешката република се приканва също да добави в отделна глава от следващата си актуализация на програмата за конвергенция по-съществена информация относно постигнатия напредък за прекратяване на прекомерния държавен дефицит, както беше поискано в препоръките на Съвета от 2 декември 2009 г. съгласно член 126, параграф 7.

Сравнение на основни макроикономически и бюджетни прогнози

| | 2008 r. | 2009 r. | 2010 r. | 2011 r. | 2012 r. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПК февруари 2010 г. | 2,5 | –4,0 | 1,3 | 2,6 | 3,8 |
| КОМ ноември 2009 г. | 2,5 | –4,8 | 0,8 | 2,3 | няма данни |
| ПК октомври 2008 г. | 4,4 | 3,7 | 4,4 | 5,2 | няма данни |
| Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)
  (в %) | ПК февруари 2010 г. | 6,3 | 0,6 | 1,8 | 1,5 | 1,8 |
| КОМ ноември 2009 г. | 6,3 | 0,6 | 1,5 | 1,8 | няма данни |
| ПК октомври 2008 г. | 6,4 | 2,9 | 3,0 | 2,5 | няма данни |
| Разлика между фактическия и потенциалния БВП (3)

  (% от потенциалния БВП) | ПК февруари 2010 г. | 4,8 | –2,0 | –2,9 | –2,6 | –1,1 |
| КОМ ноември 2009 г. (4) | 5,6 | –1,8 | –2,9 | –2,5 | няма данни |
| ПК октомври 2008 г. | 1,9 | 0,4 | –0,4 | –0,2 | няма данни |
| Нето предоставени/получени заеми на/от останалия свят
  (% от БВП) | ПК февруари 2010 г. | –2,4 | –0,2 | 1,0 | 0,2 | 0,6 |
| КОМ ноември 2009 г. | –2,2 | –1,5 | –0,7 | –0,4 | няма данни |
| ПК октомври 2008 г. | –1,0 | –0,5 | 0,4 | 1,2 | няма данни |
| Приходи на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПК февруари 2010 г. | 40,9 | 39,0 | 40,5 | 40,8 | 40,5 |
| КОМ ноември 2009 г. | 40,9 | 40,3 | 41,0 | 40,9 | няма данни |
| ПК октомври 2008 г. | 41,0 | 40,6 | 39,6 | 39,0 | няма данни |
| Разходи на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПК февруари 2010 г. | 43,0 | 45,5 | 45,8 | 45,6 | 44,7 |
| КОМ ноември 2009 г. | 43,0 | 46,9 | 46,5 | 46,6 | няма данни |
| ПК октомври 2008 г. | 42,2 | 42,2 | 41,1 | 40,2 | няма данни |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПК февруари 2010 г. | –2,1 | –6,6 | –5,3 | –4,8 | –4,2 |
| КОМ ноември 2009 г. | –2,1 | –6,6 | –5,5 | –5,7 | няма данни |
| ПК октомври 2008 г. | –1,2 | –1,6 | –1,5 | –1,2 | няма данни |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПК февруари 2010 г. | –1,0 | –5,3 | –3,5 | –2,8 | –2,0 |
| КОМ ноември 2009 г. | –1,0 | –5,2 | –3,9 | –4,1 | няма данни |
| ПК октомври 2008 г. | 0,0 | –0,4 | –0,4 | –0,1 | няма данни |
| Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (3)

  (% от БВП) | ПК февруари 2010 г. | –3,8 | –5,9 | –4,2 | –3,8 | –3,8 |
| КОМ ноември 2009 г. | –4,1 | –6,0 | –4,5 | –4,8 | няма данни |
| ПК октомври 2008 г. | –2,0 | –1,7 | –1,4 | –1,1 | няма данни |
| Структурно салдо (5)

  (% от БВП) | ПК февруари 2010 г. | –3,7 | –6,1 | –4,1 | –3,7 | –3,5 |
| КОМ ноември 2009 г. | –4,1 | –6,3 | –4,7 | –4,9 | няма данни |
| ПК октомври 2008 г. | –1,9 | –1,7 | –1,3 | –1,1 | няма данни |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПК февруари 2010 г. | 30,0 | 35,2 | 38,6 | 40,8 | 42,0 |
| КОМ ноември 2009 г. | 30,0 | 36,5 | 40,6 | 44,0 | няма данни |
| ПК октомври 2008 г. | 28,8 | 27,9 | 26,8 | 25,5 | няма данни |
| Програма за конвергенция (ПК); прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията. |

2008 r.

2009 r.

2010 r.

2011 r.

2012 r.

Реален БВП

(промяна в %)

ПК февруари 2010 г.

2,5

–4,0

1,3

2,6

3,8

КОМ ноември 2009 г.

2,5

–4,8

0,8

2,3

няма данни

ПК октомври 2008 г.

4,4

3,7

4,4

5,2

няма данни

Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)

(в %)

ПК февруари 2010 г.

6,3

0,6

1,8

1,5

1,8

КОМ ноември 2009 г.

6,3

0,6

1,5

1,8

няма данни

ПК октомври 2008 г.

6,4

2,9

3,0

2,5

няма данни

Разлика между фактическия и потенциалния БВП (3)

(% от потенциалния БВП)

ПК февруари 2010 г.

4,8

–2,0

–2,9

–2,6

–1,1

КОМ ноември 2009 г. (4)

5,6

–1,8

–2,9

–2,5

няма данни

ПК октомври 2008 г.

1,9

0,4

–0,4

–0,2

няма данни

Нето предоставени/получени заеми на/от останалия свят

(% от БВП)

ПК февруари 2010 г.

–2,4

–0,2

1,0

0,2

0,6

КОМ ноември 2009 г.

–2,2

–1,5

–0,7

–0,4

няма данни

ПК октомври 2008 г.

–1,0

–0,5

0,4

1,2

няма данни

Приходи на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПК февруари 2010 г.

40,9

39,0

40,5

40,8

40,5

КОМ ноември 2009 г.

40,9

40,3

41,0

40,9

няма данни

ПК октомври 2008 г.

41,0

40,6

39,6

39,0

няма данни

Разходи на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПК февруари 2010 г.

43,0

45,5

45,8

45,6

44,7

КОМ ноември 2009 г.

43,0

46,9

46,5

46,6

няма данни

ПК октомври 2008 г.

42,2

42,2

41,1

40,2

няма данни

Салдо на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПК февруари 2010 г.

–2,1

–6,6

–5,3

–4,8

–4,2

КОМ ноември 2009 г.

–2,1

–6,6

–5,5

–5,7

няма данни

ПК октомври 2008 г.

–1,2

–1,6

–1,5

–1,2

няма данни

Първично салдо

(% от БВП)

ПК февруари 2010 г.

–1,0

–5,3

–3,5

–2,8

–2,0

КОМ ноември 2009 г.

–1,0

–5,2

–3,9

–4,1

няма данни

ПК октомври 2008 г.

0,0

–0,4

–0,4

–0,1

няма данни

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (3)

(% от БВП)

ПК февруари 2010 г.

–3,8

–5,9

–4,2

–3,8

–3,8

КОМ ноември 2009 г.

–4,1

–6,0

–4,5

–4,8

няма данни

ПК октомври 2008 г.

–2,0

–1,7

–1,4

–1,1

няма данни

Структурно салдо (5)

(% от БВП)

ПК февруари 2010 г.

–3,7

–6,1

–4,1

–3,7

–3,5

КОМ ноември 2009 г.

–4,1

–6,3

–4,7

–4,9

няма данни

ПК октомври 2008 г.

–1,9

–1,7

–1,3

–1,1

няма данни

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПК февруари 2010 г.

30,0

35,2

38,6

40,8

42,0

КОМ ноември 2009 г.

30,0

36,5

40,6

44,0

няма данни

ПК октомври 2008 г.

28,8

27,9

26,8

25,5

няма данни

Програма за конвергенция (ПК); прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Документите, цитирани в настоящия текст, могат да бъдат намерени на следния интернет адрес: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  По-специално не са предоставени данни относно разходите в консолидирания държавен бюджет по функция и относно ликвидните финансови активи и нетните финансови задължения.

(3)  Разликата между фактическия и потенциалния БВП и коригирани спрямо фазата на икономическия цикъл салда от програмите, както са преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в тях.

(4)  Въз основа на оценката за потенциален растеж от съответно 2,4 %, 2,0 %, 2,0 % и 2,2 % през периода 2009—2012 г.

(5)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, с изключение на еднократните и други временни мерки. Еднократните и другите временни мерки са 0,2 % от БВП през 2009 г. (водещи до намаляване на дефицита) и –0,1 % през 2010 г. и 2011 г. (водещи до увеличаване на дефицита) според последната програма и 0,3 % от БВП през 2009 г., 0,2 % от БВП през 2010 г. и 0,1 % от БВП през 2011 г. (всички водещи до намаляване на дефицита) според прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г.

Източник:

Програма за конвергенция (ПК); прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

| 28.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 138/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 138/6

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

относно актуализираната програма за конвергенция на Дания за периода 2009—2015 г.

2010/C 138/02

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

ИЗДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 26 април 2010 г. Съветът разгледа актуализираната програма за конвергенция на Дания за периода 2009—2015 г. |
| --- | --- |

(1)

На 26 април 2010 г. Съветът разгледа актуализираната програма за конвергенция на Дания за периода 2009—2015 г.

| (2) | Икономическата криза засегна тежко датската икономика през 2009 г., като тласна страната в най-дълбоката ѝ рецесия след края на Втората световна война. Страната навлезе в кризата от сравнително благоприятна позиция, след период на устойчив силен растеж със значителни излишъци по текущата сметка и публичнитe финанси и нисък държавен дълг. Спадът започна през 2008 г., когато се спука балонът в жилищния сектор, и беше изострена от понижаващия се износ, който отразяваше срива на световната търговия и намаляващите инвестиции на фона на свиващото се крайно търсене и по-строгите условия за финансиране. Въпреки че разполагаемият доход продължи да се увеличава, частното потребление намаля значително, тъй като мрачните икономически перспективи, спадащите цени на недвижимите имоти и растящата безработица оказаха влияние върху доверието на потребителите. В отговор на резкия спад в производството датските власти приеха няколко мащабни мерки за фискално стимулиране в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване (ЕПИВ), които включват намаления на данъците, инвестиционни проекти и увеличаване на разходите за потребление в публичния сектор. Освен фискалната подкрепа за икономическата активност, бяха приети два пакета от мерки за спасяване на банките, с които се осигуряват гаранции и капиталови инжекции. В резултат на тези мерки се очаква благоприятният през 2008 г. бюджетен излишък да се превърне от 2009 г. в дефицит, който в периода 2010—2012 г. е на път да надхвърли референтната стойност от 3 % от БВП на Пакта за стабилност и растеж. Макар че едновременно с това се увеличава и държавният дълг, очаква се той все пак да остане под референтната стойност от 60 % от БВП. Обменният курс беше стабилен през цялата 2009 г., a лихвеният спред в сравнение с ЕЦБ намаля значително. Основното предизвикателство пред осигуряването на устойчиво развитие на публичнитe финанси ще бъде да се гарантира продължаването на реформата с цел увеличаване на предлагането на работна ръка. Друго предизвикателство пред датските власти ще бъде да гарантират своевременно оттегляне на мерките за стимулиране, веднага щом възстановяването стане самоподдържащо се. |
| --- | --- |

(2)

Икономическата криза засегна тежко датската икономика през 2009 г., като тласна страната в най-дълбоката ѝ рецесия след края на Втората световна война. Страната навлезе в кризата от сравнително благоприятна позиция, след период на устойчив силен растеж със значителни излишъци по текущата сметка и публичнитe финанси и нисък държавен дълг. Спадът започна през 2008 г., когато се спука балонът в жилищния сектор, и беше изострена от понижаващия се износ, който отразяваше срива на световната търговия и намаляващите инвестиции на фона на свиващото се крайно търсене и по-строгите условия за финансиране. Въпреки че разполагаемият доход продължи да се увеличава, частното потребление намаля значително, тъй като мрачните икономически перспективи, спадащите цени на недвижимите имоти и растящата безработица оказаха влияние върху доверието на потребителите. В отговор на резкия спад в производството датските власти приеха няколко мащабни мерки за фискално стимулиране в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване (ЕПИВ), които включват намаления на данъците, инвестиционни проекти и увеличаване на разходите за потребление в публичния сектор. Освен фискалната подкрепа за икономическата активност, бяха приети два пакета от мерки за спасяване на банките, с които се осигуряват гаранции и капиталови инжекции. В резултат на тези мерки се очаква благоприятният през 2008 г. бюджетен излишък да се превърне от 2009 г. в дефицит, който в периода 2010—2012 г. е на път да надхвърли референтната стойност от 3 % от БВП на Пакта за стабилност и растеж. Макар че едновременно с това се увеличава и държавният дълг, очаква се той все пак да остане под референтната стойност от 60 % от БВП. Обменният курс беше стабилен през цялата 2009 г., a лихвеният спред в сравнение с ЕЦБ намаля значително. Основното предизвикателство пред осигуряването на устойчиво развитие на публичнитe финанси ще бъде да се гарантира продължаването на реформата с цел увеличаване на предлагането на работна ръка. Друго предизвикателство пред датските власти ще бъде да гарантират своевременно оттегляне на мерките за стимулиране, веднага щом възстановяването стане самоподдържащо се.

| (3) | Въпреки че в по-голямата си част наблюдаваният по време на кризата спад на фактическия БВП има цикличен характер, нивото на потенциалния БВП също бе неблагоприятно засегнато. В допълнение, в средносрочен план кризата може да повлияе и на потенциалния растеж вследствие на по-ниските инвестиции, ограниченията в достъпа до кредит и нарастващата структурна безработица. Освен това въздействието на икономическата криза засилва неблагоприятния ефект, който застаряването на населението оказва върху потенциалния БВП и устойчивостта на публичните финанси. На този фон ще бъде важно да се ускорят структурните реформи с цел подкрепа на потенциалния растеж. За Дания по-специално е важно да предприеме реформи в областта на пазара на труда и обезщетенията за ранно пенсиониране, за да се увеличи предлагането на работна ръка. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че в по-голямата си част наблюдаваният по време на кризата спад на фактическия БВП има цикличен характер, нивото на потенциалния БВП също бе неблагоприятно засегнато. В допълнение, в средносрочен план кризата може да повлияе и на потенциалния растеж вследствие на по-ниските инвестиции, ограниченията в достъпа до кредит и нарастващата структурна безработица. Освен това въздействието на икономическата криза засилва неблагоприятния ефект, който застаряването на населението оказва върху потенциалния БВП и устойчивостта на публичните финанси. На този фон ще бъде важно да се ускорят структурните реформи с цел подкрепа на потенциалния растеж. За Дания по-специално е важно да предприеме реформи в областта на пазара на труда и обезщетенията за ранно пенсиониране, за да се увеличи предлагането на работна ръка.

| (4) | Съгласно макроикономическия референтен сценарий, заложен в основата на програмата, се предвижда след свиване от – 4,3 % през 2009 г. растежът на реалния БВП да се възстанови на равнище 1,3 % през 2010 г. и да се ускори до средни темпове от 2,2 % през останалата част от програмния период. Оценяван въз основа на наличната към момента информация (2), този сценарий изглежда основан на реалистични предвиждания за растежа до 2011 г. и на благоприятни прогнози за следващите периоди. Съществуват разлики между програмата и прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г. по отношение на структурата на растежа. В програмата се приема, че от 2010 г. възстановяването ще се поддържа от вътрешното търсене, предимно от частното потребление, а след това от 2011 г. — от брутообразуването на основен капитал, като ръстът на потреблението в публичния сектор се стабилизира от 2011 г. нататък и нетният износ стане леко отрицателен. В прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г. се приема, че възстановяването ще се поддържа както от частното потребление, така и от нетния износ. Прогнозите на програмата относно инфлацията и заетостта изглеждат реалистични. Счита се, че макроикономическият сценарий съответства на датската политика на фиксиран обменен курс. |
| --- | --- |

(4)

Съгласно макроикономическия референтен сценарий, заложен в основата на програмата, се предвижда след свиване от – 4,3 % през 2009 г. растежът на реалния БВП да се възстанови на равнище 1,3 % през 2010 г. и да се ускори до средни темпове от 2,2 % през останалата част от програмния период. Оценяван въз основа на наличната към момента информация (2), този сценарий изглежда основан на реалистични предвиждания за растежа до 2011 г. и на благоприятни прогнози за следващите периоди. Съществуват разлики между програмата и прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г. по отношение на структурата на растежа. В програмата се приема, че от 2010 г. възстановяването ще се поддържа от вътрешното търсене, предимно от частното потребление, а след това от 2011 г. — от брутообразуването на основен капитал, като ръстът на потреблението в публичния сектор се стабилизира от 2011 г. нататък и нетният износ стане леко отрицателен. В прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г. се приема, че възстановяването ще се поддържа както от частното потребление, така и от нетния износ. Прогнозите на програмата относно инфлацията и заетостта изглеждат реалистични. Счита се, че макроикономическият сценарий съответства на датската политика на фиксиран обменен курс.

| (5) | В програмата се предвижда дефицит на консолидирания държавен бюджет в размер на 2,9 % от БВП през 2009 г. Сериозният обрат от излишък в размер на 3,4 % от БВП през 2008 г. се дължи до голяма степен на въздействието на кризата върху публичните финанси, но за него допринесоха и мерките за стимулиране в размер на 2,2 % от БВП, приети от правителството в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване (ЕПИВ). Влошаването се дължеше главно на увеличаване на разходите поради действието на автоматичните стабилизатори, макар че приетите от правителството мерки за стимулиране включваха и значителни намаления на данъците. Съгласно програмата се предвижда фискалната политика да остане експанзионистична през 2010 г., а след това да стане рестриктивна през последните години на програмата. С оглед на относително благоприятната начална ситуация в Дания, през 2010 г. е уместно да бъде продължена фискалната експанзия, което се вписва и в ЕПИВ. С цел възстановяване на устойчивите публични финанси, в програмата се приема, че фискалната консолидация ще започне през 2011 г. и се посочва, че необходимите за тази цел мерки — надхвърлящи значително това, което следва от постепенното прилагане на елементите за финансиране в данъчната реформа от 2010 г. и възстановяването на обичайните равнища на инвестиции — ще бъдат уточнени по-късно. |
| --- | --- |

(5)

В програмата се предвижда дефицит на консолидирания държавен бюджет в размер на 2,9 % от БВП през 2009 г. Сериозният обрат от излишък в размер на 3,4 % от БВП през 2008 г. се дължи до голяма степен на въздействието на кризата върху публичните финанси, но за него допринесоха и мерките за стимулиране в размер на 2,2 % от БВП, приети от правителството в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване (ЕПИВ). Влошаването се дължеше главно на увеличаване на разходите поради действието на автоматичните стабилизатори, макар че приетите от правителството мерки за стимулиране включваха и значителни намаления на данъците. Съгласно програмата се предвижда фискалната политика да остане експанзионистична през 2010 г., а след това да стане рестриктивна през последните години на програмата. С оглед на относително благоприятната начална ситуация в Дания, през 2010 г. е уместно да бъде продължена фискалната експанзия, което се вписва и в ЕПИВ. С цел възстановяване на устойчивите публични финанси, в програмата се приема, че фискалната консолидация ще започне през 2011 г. и се посочва, че необходимите за тази цел мерки — надхвърлящи значително това, което следва от постепенното прилагане на елементите за финансиране в данъчната реформа от 2010 г. и възстановяването на обичайните равнища на инвестиции — ще бъдат уточнени по-късно.

| (6) | В програмата се предвижда дефицитът на консолидирания държавен бюджет да нарасне на 5,3 % от БВП през 2010 г. в резултат както на намаляващото съотношение на приходите, така и на нарастващото съотношение на разходите. Намаляващото съотношение на приходите отразява влизането в сила на данъчната реформа от 2010 г., а нарастващото съотношение на разходите от БВП отразява действието на автоматичните стабилизатори и приетите от правителството допълнителни мерки за стимулиране. Мерките за стимулиране и намаленията на данъците се очаква да възлязат на 1,3 % от БВП, а отбелязаните в програмата променливи елементи, включително приходите от добива на нефт в Северно море и субсидиите за Гренландия и Фарьорските острови, възлизат на – 1,7 % от БВП през 2010 г. (3). Структурното салдо, т.e. коригираното спрямо фазата на икономическия цикъл салдо, преизчислено от службите на Комисията съгласно общоприетата методика, се очаква да се влоши с 2,5 процентни пункта, което потвърждава подчертано експанзионистичната фискална политика. Разликата в сравнение с мащаба на мерките за стимулиране и намаленията на данъците се обяснява главно със спада на приходите. |
| --- | --- |

(6)

В програмата се предвижда дефицитът на консолидирания държавен бюджет да нарасне на 5,3 % от БВП през 2010 г. в резултат както на намаляващото съотношение на приходите, така и на нарастващото съотношение на разходите. Намаляващото съотношение на приходите отразява влизането в сила на данъчната реформа от 2010 г., а нарастващото съотношение на разходите от БВП отразява действието на автоматичните стабилизатори и приетите от правителството допълнителни мерки за стимулиране. Мерките за стимулиране и намаленията на данъците се очаква да възлязат на 1,3 % от БВП, а отбелязаните в програмата променливи елементи, включително приходите от добива на нефт в Северно море и субсидиите за Гренландия и Фарьорските острови, възлизат на – 1,7 % от БВП през 2010 г. (3). Структурното салдо, т.e. коригираното спрямо фазата на икономическия цикъл салдо, преизчислено от службите на Комисията съгласно общоприетата методика, се очаква да се влоши с 2,5 процентни пункта, което потвърждава подчертано експанзионистичната фискална политика. Разликата в сравнение с мащаба на мерките за стимулиране и намаленията на данъците се обяснява главно със спада на приходите.

| (7) | Целите на средносрочната бюджетна стратегия на програмата са структурно балансиран бюджет до 2015 г., показател за дългосрочна устойчивост (4), равен най-малко на нула, и подобрение на структурното салдо с общо 11⁄2 % от БВП в периода 2010—2013 г. В програмата се очаква номиналният и първичният дефицит постепенно да намаляват от 2011 г. нататък, като се предвижда първичното салдо да стане положително от 2013 г., а номиналното салдо да достигне нула през 2015 г. Съответната динамика на структурното салдо, преизчислено съгласно общоприетата методика въз основа на данните в програмата, сочи, че през 2015 г. фискалната позиция е леко експанзионистична при – 0,4 % от БВП, което е малко под заложената в програмата цел. Освен залагането на нулев реален ръст на разходите за публично потребление в периода 2011—2013 г., нормализирането на публичните инвестиции и прилагането на елементите за финансиране в данъчната реформа, предвижданата консолидация се основава на все още неуточнени мерки, но в програмата се посочва, че консолидацията трябва да се основава на ограничаване на разходите, като същевременно се изключват увеличения на данъците. В актуализацията на програмата е заложен структурно балансиран бюджет като средносрочна бюджетна цел (СБЦ). Предвид последните прогнози и равнището на дълга, средносрочната цел отразява в достатъчна степен целите на Пакта. |
| --- | --- |

(7)

Целите на средносрочната бюджетна стратегия на програмата са структурно балансиран бюджет до 2015 г., показател за дългосрочна устойчивост (4), равен най-малко на нула, и подобрение на структурното салдо с общо 11⁄2 % от БВП в периода 2010—2013 г. В програмата се очаква номиналният и първичният дефицит постепенно да намаляват от 2011 г. нататък, като се предвижда първичното салдо да стане положително от 2013 г., а номиналното салдо да достигне нула през 2015 г. Съответната динамика на структурното салдо, преизчислено съгласно общоприетата методика въз основа на данните в програмата, сочи, че през 2015 г. фискалната позиция е леко експанзионистична при – 0,4 % от БВП, което е малко под заложената в програмата цел. Освен залагането на нулев реален ръст на разходите за публично потребление в периода 2011—2013 г., нормализирането на публичните инвестиции и прилагането на елементите за финансиране в данъчната реформа, предвижданата консолидация се основава на все още неуточнени мерки, но в програмата се посочва, че консолидацията трябва да се основава на ограничаване на разходите, като същевременно се изключват увеличения на данъците. В актуализацията на програмата е заложен структурно балансиран бюджет като средносрочна бюджетна цел (СБЦ). Предвид последните прогнози и равнището на дълга, средносрочната цел отразява в достатъчна степен целите на Пакта.

| (8) | Макар че бюджетните прогнози в програмата изглеждат реалистични за 2010 г., резултатът за 2011 г. и след нея би могъл да бъде по-лош от предвидения. Посочените в актуализацията прогнози за приходите остават реалистични, но има риск от постигане на по-лоши от предвидените резултати, a планираната консолидация по отношение на разходите не е подкрепена от мерки. Освен това в макроикономическия сценарий, заложен в основата на бюджетните прогнози, сe предполага силен ръст на частното потребление и ограничаване на публичното потребление. Предвид предходните данни, които показват, че разходите често надхвърлят целевите равнища, предполагаемият нулев реален ръст на разходите за публично потребление в периода 2011—2013 г. изглежда оптимистичен. Финансовият сектор изглежда стабилен, но въведените по време на кризата мерки за спасяването му увеличиха рисковата експозиция на правителството спрямо този сектор. |
| --- | --- |

(8)

Макар че бюджетните прогнози в програмата изглеждат реалистични за 2010 г., резултатът за 2011 г. и след нея би могъл да бъде по-лош от предвидения. Посочените в актуализацията прогнози за приходите остават реалистични, но има риск от постигане на по-лоши от предвидените резултати, a планираната консолидация по отношение на разходите не е подкрепена от мерки. Освен това в макроикономическия сценарий, заложен в основата на бюджетните прогнози, сe предполага силен ръст на частното потребление и ограничаване на публичното потребление. Предвид предходните данни, които показват, че разходите често надхвърлят целевите равнища, предполагаемият нулев реален ръст на разходите за публично потребление в периода 2011—2013 г. изглежда оптимистичен. Финансовият сектор изглежда стабилен, но въведените по време на кризата мерки за спасяването му увеличиха рисковата експозиция на правителството спрямо този сектор.

| (9) | Брутният държавен дълг се оценява на 38,5 % от БВП през 2009 г. и се очаква да се увеличи на 48,3 % през 2012 г., след което да спадне на 45,0 % от БВП през 2015 г. Това се дължи до голяма степен на бързото нарастване на дефицита и на спада на БВП през 2009 г. С оглед на неблагоприятните рискове за бюджетните цели, съотношението на дълга би могло да се окаже по-голямо от заложеното в програмата. Въпреки това нетната финансова позиция на консолидирания държавен бюджет е положителна в началото на програмния период, но ще стане леко отрицателна през периода на програмата. Съотношението на брутния дълг се очаква да остане под заложената в Пакта за стабилност и растеж референтна стойност от 60 % от БВП. |
| --- | --- |

(9)

Брутният държавен дълг се оценява на 38,5 % от БВП през 2009 г. и се очаква да се увеличи на 48,3 % през 2012 г., след което да спадне на 45,0 % от БВП през 2015 г. Това се дължи до голяма степен на бързото нарастване на дефицита и на спада на БВП през 2009 г. С оглед на неблагоприятните рискове за бюджетните цели, съотношението на дълга би могло да се окаже по-голямо от заложеното в програмата. Въпреки това нетната финансова позиция на консолидирания държавен бюджет е положителна в началото на програмния период, но ще стане леко отрицателна през периода на програмата. Съотношението на брутния дълг се очаква да остане под заложената в Пакта за стабилност и растеж референтна стойност от 60 % от БВП.

| (10) | Средносрочните прогнози за дълга, в които се приема, че темповете на растеж на БВП ще се върнат постепенно към прогнозираните преди кризата стойности, а съотношението на данъците ще достигне нивата от периода преди кризата, и които включват предвиденото увеличаване на разходите, свързани със застаряване на населението, показват, че бюджетната стратегия, предвидена в програмата, в номиналната ѝ стойност и без допълнителна промяна на политиката, ще бъде повече от достатъчна за стабилизиране на съотношението на дълга към БВП до 2020 г. |
| --- | --- |

(10)

Средносрочните прогнози за дълга, в които се приема, че темповете на растеж на БВП ще се върнат постепенно към прогнозираните преди кризата стойности, а съотношението на данъците ще достигне нивата от периода преди кризата, и които включват предвиденото увеличаване на разходите, свързани със застаряване на населението, показват, че бюджетната стратегия, предвидена в програмата, в номиналната ѝ стойност и без допълнителна промяна на политиката, ще бъде повече от достатъчна за стабилизиране на съотношението на дълга към БВП до 2020 г.

| (11) | Дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е определено по-слабо от средното за ЕС. Състоянието на бюджета през 2009 г., според оценката в програмата, допринася за намаляване на брутния дълг. Осигуряването на високи първични излишъци в средносрочен план би допринесло за намаляване на рисковете пред устойчивостта на публичните финанси, които бяха оценени като ниски в Доклада на Комисията от 2009 г. относно устойчивостта (5). |
| --- | --- |

(11)

Дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е определено по-слабо от средното за ЕС. Състоянието на бюджета през 2009 г., според оценката в програмата, допринася за намаляване на брутния дълг. Осигуряването на високи първични излишъци в средносрочен план би допринесло за намаляване на рисковете пред устойчивостта на публичните финанси, които бяха оценени като ниски в Доклада на Комисията от 2009 г. относно устойчивостта (5).

| (12) | Както е видно от досегашната практика на Дания в бюджетната област, страната извлича полза от сравнително силната фискална рамка, известна с широкообхватността си, както и с прозрачността и яснотата на фискалните си правила. Все пак, разходите за потребление по консолидирания държавен бюджет проявиха склонност към надхвърляне на целевите равнища. Неотдавнашните инициативи, включващи икономически санкции, биха могли да засилят стимулите за общините да се придържат към съгласуваните цели. От 2002 г. акцентът на датската данъчна политика е замразяването на данъците, съгласно което не могат да се повишават нито косвените, нито преките данъци. Замразяването на данъците само по себе си може да се разглежда като инструмент за контрол на публичните разходи. Замразяването на данъците не попречи на провеждането на сериозна данъчна реформа през 2009 г., но строгото спазване на замразяването на данъците може да затрудни осъществяването на допълнителни корекции и запазва някои слабости в данъчната структура, особено във връзка с данъчното облагане на недвижимите имоти. |
| --- | --- |

(12)

Както е видно от досегашната практика на Дания в бюджетната област, страната извлича полза от сравнително силната фискална рамка, известна с широкообхватността си, както и с прозрачността и яснотата на фискалните си правила. Все пак, разходите за потребление по консолидирания държавен бюджет проявиха склонност към надхвърляне на целевите равнища. Неотдавнашните инициативи, включващи икономически санкции, биха могли да засилят стимулите за общините да се придържат към съгласуваните цели. От 2002 г. акцентът на датската данъчна политика е замразяването на данъците, съгласно което не могат да се повишават нито косвените, нито преките данъци. Замразяването на данъците само по себе си може да се разглежда като инструмент за контрол на публичните разходи. Замразяването на данъците не попречи на провеждането на сериозна данъчна реформа през 2009 г., но строгото спазване на замразяването на данъците може да затрудни осъществяването на допълнителни корекции и запазва някои слабости в данъчната структура, особено във връзка с данъчното облагане на недвижимите имоти.

| (13) | Тъй като едно от основните предизвикателства пред датската икономика в дългосрочен план е да увеличи предлагането на работна ръка, правителството предприе мерки за засилване на стимулите за работа и за премахване на стимулите за отсъствие от работа. Поради глобалната икономическа криза и в рамките на ограниченията, наложени от замразяването на данъците, през 2009 г. беше приета данъчна реформа, влизаща в сила от 2010 г., с която се намалява значително данъчното бреме върху трудещите се. Отделните елементи на данъчната реформа ще бъдат приложени постепенно в периода 2010—2019 г. През 2010 г. загубите на чисти приходи се оценяват на около 0,6 % от БВП, но елементите на финансиране осигуряват пълното финансиране на реформата в дългосрочен план по отношение на последиците върху преките приходи (които се очаква да бъдат с неутрален знак през 2013 г. и с положителен до 2015). Освен това, според оценката на датските власти подобрените стимули по отношение на предлагането на работна ръка спомагат за укрепването на публичните финанси в дългосрочен план (с около 0,3 % от БВП). |
| --- | --- |

(13)

Тъй като едно от основните предизвикателства пред датската икономика в дългосрочен план е да увеличи предлагането на работна ръка, правителството предприе мерки за засилване на стимулите за работа и за премахване на стимулите за отсъствие от работа. Поради глобалната икономическа криза и в рамките на ограниченията, наложени от замразяването на данъците, през 2009 г. беше приета данъчна реформа, влизаща в сила от 2010 г., с която се намалява значително данъчното бреме върху трудещите се. Отделните елементи на данъчната реформа ще бъдат приложени постепенно в периода 2010—2019 г. През 2010 г. загубите на чисти приходи се оценяват на около 0,6 % от БВП, но елементите на финансиране осигуряват пълното финансиране на реформата в дългосрочен план по отношение на последиците върху преките приходи (които се очаква да бъдат с неутрален знак през 2013 г. и с положителен до 2015). Освен това, според оценката на датските власти подобрените стимули по отношение на предлагането на работна ръка спомагат за укрепването на публичните финанси в дългосрочен план (с около 0,3 % от БВП).

| (14) | Като цяло може да се счита, че стратегията за запазване на експанзионистичната фискална политика и през 2010 г. е в съответствие с ЕПИВ. Поради негативните последици от икономическата криза дефицитът на консолидирания държавен бюджет се предвижда да надхвърля референтната стойност от 3 % от БВП през 2010 г., 2011 г. и 2012 г. С оглед на рисковете за бюджетните прогнози през последните години на програмата обаче е възможно до 2013 г. да не се постигне планираното преминаване към балансиран бюджет, както и планираната корекция на структурното салдо на бюджета в размер на 1,5 %. Предвижданата фискална политика, оценена въз основа на изменението в структурното салдо, показва, че фискалната консолидация се стабилизира от 2011 г., макар и с умерени темпове, с които се достига целевият показател от 0,5 % от БВП (6). В програмата се посочва, че консолидацията посредством нови мерки ще се провежда по отношение на разходите, но това не е подкрепено от специфични мерки за консолидация, с изключение на предположението, че нулевият реален ръст в публичното потребление ще съставлява основата за планиране на бюджета през 2011—2013 г. Следователно бюджетната стратегия ще трябва да бъде засилена, за да съответства на изискванията на Пакта. Освен това, макар че в програмата е заложено постигане на структурното салдо до 2015 г., посоченото салдо, преизчислено от службите на Комисията съгласно общоприетата методика, се прогнозира да бъде леко отрицателно при – 0,4 % през 2015 г. и е изложено на същите горепосочени рискове. |
| --- | --- |

(14)

Като цяло може да се счита, че стратегията за запазване на експанзионистичната фискална политика и през 2010 г. е в съответствие с ЕПИВ. Поради негативните последици от икономическата криза дефицитът на консолидирания държавен бюджет се предвижда да надхвърля референтната стойност от 3 % от БВП през 2010 г., 2011 г. и 2012 г. С оглед на рисковете за бюджетните прогнози през последните години на програмата обаче е възможно до 2013 г. да не се постигне планираното преминаване към балансиран бюджет, както и планираната корекция на структурното салдо на бюджета в размер на 1,5 %. Предвижданата фискална политика, оценена въз основа на изменението в структурното салдо, показва, че фискалната консолидация се стабилизира от 2011 г., макар и с умерени темпове, с които се достига целевият показател от 0,5 % от БВП (6). В програмата се посочва, че консолидацията посредством нови мерки ще се провежда по отношение на разходите, но това не е подкрепено от специфични мерки за консолидация, с изключение на предположението, че нулевият реален ръст в публичното потребление ще съставлява основата за планиране на бюджета през 2011—2013 г. Следователно бюджетната стратегия ще трябва да бъде засилена, за да съответства на изискванията на Пакта. Освен това, макар че в програмата е заложено постигане на структурното салдо до 2015 г., посоченото салдо, преизчислено от службите на Комисията съгласно общоприетата методика, се прогнозира да бъде леко отрицателно при – 0,4 % през 2015 г. и е изложено на същите горепосочени рискове.

| (15) | По отношение на посочените в кодекса на програмите за стабилност и за конвергенция изисквания за предоставянето на данни, програмата предоставя всички задължителни и повечето от незадължителните данни (7). |
| --- | --- |

(15)

По отношение на посочените в кодекса на програмите за стабилност и за конвергенция изисквания за предоставянето на данни, програмата предоставя всички задължителни и повечето от незадължителните данни (7).

Общото заключение е, че тежката икономическа криза засегна в значителна степен публичните финанси. Прогнозите в програмата, които се основават на настоящата политика, сочат обаче, че в периода 2010—2012 г. дефицитът на консолидирания държавен бюджет ще надхвърля референтната стойност от 3 % от БВП. Макар че в прогнозирания план за консолидация се предвижда СБЦ за структурно балансиран бюджет да бъде достигната до края на програмния период през 2015 г., структурното салдо, преизчислено от службите на Комисията съгласно общоприетата методика, се прогнозира да бъде леко отрицателно. Като се вземат под внимание и рисковете за по-лоши резултати от очакваното, желателно е правителството да конкретизира мерките за консолидация, които ще се предприемат.

С оглед на горната оценка, Дания се приканва да:

| i) | засили усилията, за да гарантира, че очакваното превишение на референтната стойност от 3 % от БВП ще бъде в разумни граници, както и да коригира своевременно прогнозирания прекомерен дефицит над референтната стойност, и да |
| --- | --- |

i)

засили усилията, за да гарантира, че очакваното превишение на референтната стойност от 3 % от БВП ще бъде в разумни граници, както и да коригира своевременно прогнозирания прекомерен дефицит над референтната стойност, и да

| ii) | конкретизира мерките в подкрепа на фискалната консолидация, за да бъде постигната СБЦ до 2015 г., както е планирано. |
| --- | --- |

ii)

конкретизира мерките в подкрепа на фискалната консолидация, за да бъде постигната СБЦ до 2015 г., както е планирано.

Сравнение на основни макроикономически и бюджетни прогнози

| | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. | 2012 г. | 2013 г. | 2014 г. | 2015 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | КП февруари 2010 г. | –0,9 | –4,3 | 1,3 | 1,6 | 2,0 | 2,3 | 2,6 | 2,6 |
| КОМ ноември 2009 г. | –1,2 | –4,5 | 1,5 | 1,8 | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни |
| КП октомври 2008 г. | 0,2 | –0,2 | 0,7 | 1,9 | 1,7 | 1,6 | 1,6 | 1,6 |
| Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)
  (%) | КП февруари 2010 г. | 3,6 | 0,8 | 2,1 | 1,5 | 2,3 | 2,1 | 1,9 | 1,9 |
| КОМ ноември 2009 г. | 3,6 | 1,1 | 1,5 | 1,8 | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни |
| КП октомври 2008 г. | 3,6 | 1,3 | 2,1 | 1,4 | 1,8 | 1,9 | 1,9 | 1,8 |
| Разлика между фактическия и потенциалния БВП (8)

  (% от потенциалния БВП) | КП февруари 2010 г. | 0,3 | –4,5 | –3,9 | –3,1 | –2,0 | –0,9 | 0,1 | 0,7 |
| КОМ ноември 2009 г. (9) | –0,1 | –5,1 | –4,1 | –3,2 | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни |
| КП октомври 2008 г. | 0,0 | –1,4 | –1,8 | –1,2 | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни |
| Нето предоставени/получени заеми на/от останалия свят
  (% от БВП) | КП февруари 2010 г. | 2,2 | 2,9 | 2,4 | 2,4 | 2,6 | 2,9 | 3,2 | 3,5 |
| КОМ ноември 2009 г. | 2,2 | 2,0 | 0,5 | 1,0 | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни |
| КП октомври 2008 г. | 1,7 | 1,8 | 2,3 | 2,6 | 2,6 | 2,4 | 2,1 | 1,8 |
| Приходи на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | КП февруари 2010 г. | 54,3 | 53,3 | 52,4 | 52,4 | 51,8 | 51,8 | 51,9 | 52,0 |
| КОМ ноември 2009 г. | 55,3 | 53,9 | 52,8 | 53,0 | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни |
| КП октомври 2008 г. | 53,2 | 51,2 | 51,5 | 52,1 | 51,8 | 51,7 | 51,6 | 51,5 |
| Разходи на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | КП февруари 2010 г. | 50,9 | 56,3 | 57,7 | 56,5 | 54,9 | 53,6 | 52,8 | 52,0 |
| КОМ ноември 2009 г. | 51,9 | 55,9 | 57,6 | 56,4 | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни |
| КП октомври 2008 г. | 50,2 | 51,2 | 52,8 | 51,8 | 51,7 | 51,6 | 51,6 | 51,6 |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | КП февруари 2010 г. | 3,4 | –2,9 | –5,3 | –4,1 | –3,1 | –1,8 | –0,8 | 0,0 |
| КОМ ноември 2009 г. | 3,4 | –2,0 | –4,8 | –3,4 | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни |
| КП октомври 2008 г. | 3,0 | 0,0 | –1,2 | 0,3 | 0,1 | 0,1 | 0,0 | –0,1 |
| Първично салдо
  (% от БВП) | КП февруари 2010 г. | 4,8 | –1,3 | –3,7 | –2,3 | –1,2 | 0,3 | 1,3 | 2,1 |
| КОМ ноември 2009 г. | 4,8 | –0,5 | –3,3 | –1,9 | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни |
| КП октомври 2008 г. | –4,2 | –1,5 | –0,2 | –1,6 | –1,3 | –1,2 | –0,9 | –0,7 |
| Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (8)

  (% от БВП) | КП февруари 2010 г. | 3,2 | 0,0 | –2,8 | –2,1 | –1,7 | –1,1 | –0,8 | –0,4 |
| КОМ ноември 2009 г. | 3,4 | 1,3 | –2,1 | –1,3 | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни |
| КП октомври 2008 г. | 3,0 | 0,9 | 0,0 | 1,1 | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни |
| Структурно салдо (10)

  (% от БВП) | КП февруари 2010 г. | 3,2 | 1,4 | –1,1 | –1,0 | –0,8 | –0,3 | –0,5 | –0,4 |
| КОМ ноември 2009 г. | 3,4 | 1,4 | –1,5 | –1,3 | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни |
| КП октомври 2008 г. | 4,0 | 2,6 | 1,7 | 1,3 | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | КП февруари 2010 г. | 33,4 | 38,5 | 41,8 | 46,2 | 48,3 | 48,1 | 46,1 | 45,0 |
| КОМ ноември 2009 г. | 33,5 | 33,7 | 35,3 | 35,2 | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни |
| КП октомври 2008 г. | 30,3 | 27,9 | 26,3 | 25,4 | 24,6 | 23,8 | 23,2 | 22,6 |
| Програма за конвергенция (ПК); Прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията. |

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

2012 г.

2013 г.

2014 г.

2015 г.

Реален БВП

(промяна в %)

КП февруари 2010 г.

–0,9

–4,3

1,3

1,6

2,0

2,3

2,6

2,6

КОМ ноември 2009 г.

–1,2

–4,5

1,5

1,8

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

КП октомври 2008 г.

0,2

–0,2

0,7

1,9

1,7

1,6

1,6

1,6

Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)

(%)

КП февруари 2010 г.

3,6

0,8

2,1

1,5

2,3

2,1

1,9

1,9

КОМ ноември 2009 г.

3,6

1,1

1,5

1,8

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

КП октомври 2008 г.

3,6

1,3

2,1

1,4

1,8

1,9

1,9

1,8

Разлика между фактическия и потенциалния БВП (8)

(% от потенциалния БВП)

КП февруари 2010 г.

0,3

–4,5

–3,9

–3,1

–2,0

–0,9

0,1

0,7

КОМ ноември 2009 г. (9)

–0,1

–5,1

–4,1

–3,2

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

КП октомври 2008 г.

0,0

–1,4

–1,8

–1,2

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

Нето предоставени/получени заеми на/от останалия свят

(% от БВП)

КП февруари 2010 г.

2,2

2,9

2,4

2,4

2,6

2,9

3,2

3,5

КОМ ноември 2009 г.

2,2

2,0

0,5

1,0

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

КП октомври 2008 г.

1,7

1,8

2,3

2,6

2,6

2,4

2,1

1,8

Приходи на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

КП февруари 2010 г.

54,3

53,3

52,4

52,4

51,8

51,8

51,9

52,0

КОМ ноември 2009 г.

55,3

53,9

52,8

53,0

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

КП октомври 2008 г.

53,2

51,2

51,5

52,1

51,8

51,7

51,6

51,5

Разходи на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

КП февруари 2010 г.

50,9

56,3

57,7

56,5

54,9

53,6

52,8

52,0

КОМ ноември 2009 г.

51,9

55,9

57,6

56,4

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

КП октомври 2008 г.

50,2

51,2

52,8

51,8

51,7

51,6

51,6

51,6

Салдо на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

КП февруари 2010 г.

3,4

–2,9

–5,3

–4,1

–3,1

–1,8

–0,8

0,0

КОМ ноември 2009 г.

3,4

–2,0

–4,8

–3,4

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

КП октомври 2008 г.

3,0

0,0

–1,2

0,3

0,1

0,1

0,0

–0,1

Първично салдо

(% от БВП)

КП февруари 2010 г.

4,8

–1,3

–3,7

–2,3

–1,2

0,3

1,3

2,1

КОМ ноември 2009 г.

4,8

–0,5

–3,3

–1,9

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

КП октомври 2008 г.

–4,2

–1,5

–0,2

–1,6

–1,3

–1,2

–0,9

–0,7

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (8)

(% от БВП)

КП февруари 2010 г.

3,2

0,0

–2,8

–2,1

–1,7

–1,1

–0,8

–0,4

КОМ ноември 2009 г.

3,4

1,3

–2,1

–1,3

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

КП октомври 2008 г.

3,0

0,9

0,0

1,1

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

Структурно салдо (10)

(% от БВП)

КП февруари 2010 г.

3,2

1,4

–1,1

–1,0

–0,8

–0,3

–0,5

–0,4

КОМ ноември 2009 г.

3,4

1,4

–1,5

–1,3

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

КП октомври 2008 г.

4,0

2,6

1,7

1,3

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

КП февруари 2010 г.

33,4

38,5

41,8

46,2

48,3

48,1

46,1

45,0

КОМ ноември 2009 г.

33,5

33,7

35,3

35,2

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

КП октомври 2008 г.

30,3

27,9

26,3

25,4

24,6

23,8

23,2

22,6

Програма за конвергенция (ПК); Прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Документите, цитирани в настоящия текст, се намират на следния адрес в интернет: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  При оценката се отчита най-вече прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г., но и други данни, които са станали известни впоследствие.

(3)  По отношение на тези променливи източници на приходи и разходи, в актуализираната програма се смята, че отклоненията от структурното равнище са „временни или еднократни мерки“. С изключение на капиталов трансфер в размер на 0,3 % от БВП през 2010 г., дължащ се на реформата в данъчното облагане на печалбата на пенсионните фондове, тези мерки не се квалифицират като еднократни съгласно определението на службите на Комисията. Ако се използва определението за „еднократни мерки“, прилагано от службите на Комисията, структурното салдо би било – 2,5 % от БВП през 2010 г. и би било равно на коригираното спрямо фазата на икономическия цикъл салдо през оставащите години от програмния период.

(4)  Датският показател за дългосрочна устойчивост е съпоставим с показателя S2, използван от службите на Комисията.

(5)  В заключението на Съвета от 10 ноември 2009 г. относно устойчивостта на публичните финанси „Съветът призовава държавите-членки да съсредоточат вниманието си върху насочени към устойчивост стратегии в предстоящите си програми за стабилност и за конвергенция“ и по-нататък „приканва Комисията да продължи, заедно с Комитета за икономическа политика и Икономическия и финансов комитет, разработването на методики за оценка на дългосрочната устойчивост на публичните финанси навреме за следващия доклад за устойчивостта“, който е предвиден за 2012 г.

(6)  Изменението в структурното салдо, преизчислено според общоприетата методика, като се използват еднократните мерки съгласно определението на службите на Комисията, сочи планирано структурно подобрение от близо 0,5 % от БВП през 2011 г., възлизащо на около 1,5 % от БВП за периода 2011—2013 г.

(7)  По-специално не са предоставени данни относно подробните категории на разликата между изменението на държавния дълг и бюджетното салдо, което затрудни изготвянето на обективна оценка.

(8)  Разликата между фактическия и потенциалния БВП и коригирани спрямо фазата на икономическия цикъл салда от програмите, както са преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в тях.

(9)  Въз основа на оценката за потенциален растеж от съответно 1,4 %, 0,6 %, 0,5 % и 0,9 % през периода 2008—2011 г.

(10)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, с изключение на еднократните и други временни мерки. Еднократните и другите временни мерки са 1,4 % от БВП през 2009 г., 1,7 % през 2010 г., 1,1 % през 2011 г., 0,9 % през 2012 г., 0,8 % през 2013 г. и 0,0 % през 2015 г., всички водещи до намаляване на дефицита според последната програма, и 0,1 % от БВП през 2009 г. и 0,6 % през 2010 г., всички водещи до намаляване на дефицита според прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г. Поради разликите в методиката, посочените в програмата еднократни мерки не се определят като еднократни съгласно определението на службите на Комисията. Ако се използва това определение, еднократните мерки ще водят до намаляване на дефицита в размер на 0,3 % от БВП през 2010 г. и ще са равни на нула през останалите години.

Източник:

Програма за конвергенция (ПК); Прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

| 28.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 138/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 138/11

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

относно актуализираната програма за стабилност на Финландия за периода 2009—2013 г.

2010/C 138/03

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

ИЗДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 26 април 2010 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Финландия за периода 2009 г.—2013 г. |
| --- | --- |

(1)

На 26 април 2010 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Финландия за периода 2009 г.—2013 г.

| (2) | Въпреки че благодарение на натрупания значителен излишък по текущата сметка и на положителното салдо на държавния бюджет Финландия навлезе в световната криза през 2008 г. с относително стабилно състояние на бюджета, тази криза засегна особено силно финландската промишленост, която е силно ориентирана към износа, както и националните икономически отрасли. Финландия приложи бюджетно саморегулиране чрез така наречените автоматични стабилизатори, като освен това въведе относително голям пакет от дискреционни мерки за фискално стимулиране. Вследствие на това салдото на консолидирания държавен бюджет отбеляза спад с повече от 6,5 % от БВП през 2009 г. Докато през 2009 г. доверието на потребителите бързо достигна нива, надвишаващи дългосрочната средна стойност, а в същото време показателите за доверието на бизнеса отбелязаха леко подобрение, възстановяването на реалната икономика се извършваше с по-бавни темпове. Пазарът на труда бе засегнат от кризата в по-малка степен, отколкото би могло да се очаква предвид силния спад на производството. |
| --- | --- |

(2)

Въпреки че благодарение на натрупания значителен излишък по текущата сметка и на положителното салдо на държавния бюджет Финландия навлезе в световната криза през 2008 г. с относително стабилно състояние на бюджета, тази криза засегна особено силно финландската промишленост, която е силно ориентирана към износа, както и националните икономически отрасли. Финландия приложи бюджетно саморегулиране чрез така наречените автоматични стабилизатори, като освен това въведе относително голям пакет от дискреционни мерки за фискално стимулиране. Вследствие на това салдото на консолидирания държавен бюджет отбеляза спад с повече от 6,5 % от БВП през 2009 г. Докато през 2009 г. доверието на потребителите бързо достигна нива, надвишаващи дългосрочната средна стойност, а в същото време показателите за доверието на бизнеса отбелязаха леко подобрение, възстановяването на реалната икономика се извършваше с по-бавни темпове. Пазарът на труда бе засегнат от кризата в по-малка степен, отколкото би могло да се очаква предвид силния спад на производството.

| (3) | Въпреки че голяма част от наблюдавания в условията на кризата спад на фактическия БВП е цикличен, върху равнището на потенциалния БВП също беше оказано негативно въздействие. Освен това кризата може да повлияе и на потенциалния растеж в средносрочен план вследствие на по-ниските инвестиции, ограниченията в достъпа до кредит и нарастващата структурна безработица. Нещо повече, въздействието на икономическата криза изостря негативните последици от застаряването на населението върху потенциалния БВП и устойчивостта на публичните финанси. В този контекст ще бъде важно да се ускорят структурните реформи с цел подкрепа на потенциалния растеж. По-специално, за Финландия е важно да предприеме реформи за повишаване на предлагането на работна ръка в дългосрочен план, за да може да противодейства на негативното въздействие от застаряването на населението върху пазара на труда. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че голяма част от наблюдавания в условията на кризата спад на фактическия БВП е цикличен, върху равнището на потенциалния БВП също беше оказано негативно въздействие. Освен това кризата може да повлияе и на потенциалния растеж в средносрочен план вследствие на по-ниските инвестиции, ограниченията в достъпа до кредит и нарастващата структурна безработица. Нещо повече, въздействието на икономическата криза изостря негативните последици от застаряването на населението върху потенциалния БВП и устойчивостта на публичните финанси. В този контекст ще бъде важно да се ускорят структурните реформи с цел подкрепа на потенциалния растеж. По-специално, за Финландия е важно да предприеме реформи за повишаване на предлагането на работна ръка в дългосрочен план, за да може да противодейства на негативното въздействие от застаряването на населението върху пазара на труда.

| (4) | Според заложения в програмата макроикономически сценарий след отбелязан рязък спад със 7,6 % през 2009 г., ръстът на реалния БВП ще се поднови с 0,7 % през 2010 г. и ще нарасне съответно до 2,4 % и 3,5 % през 2011 г. и 2012 г., преди да се стабилизира на 3 % през 2013 г. Въз основа на наличната към момента информация (2) този сценарий изглежда основан на реалистични прогнози за растеж до 2011 г. и на подчертано оптимистични прогнози за периода след 2011 г., като се има предвид, че очакваният растеж е много по-висок от прогнозирания средносрочен потенциал за растеж. Прогнозите в програмата относно инфлацията изглеждат реалистични за програмния период. |
| --- | --- |

(4)

Според заложения в програмата макроикономически сценарий след отбелязан рязък спад със 7,6 % през 2009 г., ръстът на реалния БВП ще се поднови с 0,7 % през 2010 г. и ще нарасне съответно до 2,4 % и 3,5 % през 2011 г. и 2012 г., преди да се стабилизира на 3 % през 2013 г. Въз основа на наличната към момента информация (2) този сценарий изглежда основан на реалистични прогнози за растеж до 2011 г. и на подчертано оптимистични прогнози за периода след 2011 г., като се има предвид, че очакваният растеж е много по-висок от прогнозирания средносрочен потенциал за растеж. Прогнозите в програмата относно инфлацията изглеждат реалистични за програмния период.

| (5) | В програмата се предвижда дефицитът на консолидирания държавен бюджет през 2009 г. да достигне 2,2 % от БВП. Значителното влошаване на дефицита от излишък в размер на 4,4 % от БВП през 2008 г. до голяма степен се дължи на въздействието на кризата върху публичните финанси и на предприетите от правителството в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване (ЕПИВ) мерки за стимулиране, които възлизат на почти 2 % от БВП. Основната причина за влошаването на публичните финанси са по-слабите приходи, които се дължат предимно на силен спад на постъпленията от данъците върху доходите, по-специално от корпоративен данък. Според програмата фискалната политика ще продължи да бъде експанзионистична през 2010 г., а през последните години на програмния период тя ще бъде ориентирана предимно към балансиране на бюджета. Тъй като мерките за фискално стимулиране са в голяма степен с постоянен характер, тяхното изпълнение няма автоматично да доведе до фискална консолидация. В съответствие с подкрепената от Съвета стратегия за оттегляне на мерките във фискалната област и с оглед връщането към устойчиви публични финанси е необходима по-рестриктивна фискална политика в средносрочен план. В програмата се отбелязва, че на по-късен етап правителството ще предприеме мерки за бюджетна консолидация, които ще бъдат конкретизирани в предстоящия бюджет за 2011 г. и в следващата актуализация на програмата за стабилност. |
| --- | --- |

(5)

В програмата се предвижда дефицитът на консолидирания държавен бюджет през 2009 г. да достигне 2,2 % от БВП. Значителното влошаване на дефицита от излишък в размер на 4,4 % от БВП през 2008 г. до голяма степен се дължи на въздействието на кризата върху публичните финанси и на предприетите от правителството в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване (ЕПИВ) мерки за стимулиране, които възлизат на почти 2 % от БВП. Основната причина за влошаването на публичните финанси са по-слабите приходи, които се дължат предимно на силен спад на постъпленията от данъците върху доходите, по-специално от корпоративен данък. Според програмата фискалната политика ще продължи да бъде експанзионистична през 2010 г., а през последните години на програмния период тя ще бъде ориентирана предимно към балансиране на бюджета. Тъй като мерките за фискално стимулиране са в голяма степен с постоянен характер, тяхното изпълнение няма автоматично да доведе до фискална консолидация. В съответствие с подкрепената от Съвета стратегия за оттегляне на мерките във фискалната област и с оглед връщането към устойчиви публични финанси е необходима по-рестриктивна фискална политика в средносрочен план. В програмата се отбелязва, че на по-късен етап правителството ще предприеме мерки за бюджетна консолидация, които ще бъдат конкретизирани в предстоящия бюджет за 2011 г. и в следващата актуализация на програмата за стабилност.

| (6) | Според прогнозите в програмата дефицитът на консолидирания държавен бюджет ще нарасне до 3,6 % от БВП през 2010 г., като по този начин временно ще надвиши референтната стойност от 3 % от БВП, определена в Пакта за стабилност и растеж. Предвиденото увеличение на дефицита се дължи на допълнителни мерки за стимулиране в размер на малко повече от 1 % от БВП предимно под формата на намаление на данъците, но също и на по-високи социални плащания вследствие на очакваното нарастване на безработицата. Очаква се структурното салдо, т.е. коригираното спрямо фазата на икономическия цикъл салдо, без еднократните мерки, преизчислено съгласно общоприетата методика, да се свие с над 1 % през 2010 г. спрямо предходната година, което като цяло отразява резултата от мерките за стимулиране през 2010 г. |
| --- | --- |

(6)

Според прогнозите в програмата дефицитът на консолидирания държавен бюджет ще нарасне до 3,6 % от БВП през 2010 г., като по този начин временно ще надвиши референтната стойност от 3 % от БВП, определена в Пакта за стабилност и растеж. Предвиденото увеличение на дефицита се дължи на допълнителни мерки за стимулиране в размер на малко повече от 1 % от БВП предимно под формата на намаление на данъците, но също и на по-високи социални плащания вследствие на очакваното нарастване на безработицата. Очаква се структурното салдо, т.е. коригираното спрямо фазата на икономическия цикъл салдо, без еднократните мерки, преизчислено съгласно общоприетата методика, да се свие с над 1 % през 2010 г. спрямо предходната година, което като цяло отразява резултата от мерките за стимулиране през 2010 г.

| (7) | Основната цел, заложена в средносрочната бюджетна стратегия на програмата, е да се стимулира икономическата активност и да се подкрепи пазарът на труда в периода на икономическата криза, като същевременно бъдат взети предвид фискалните ограничения, определени от нуждите за дългосрочна устойчивост. В програмата се набляга на значението на постигането на устойчива фискална позиция, като в същото време се отбелязва, че настоящите бюджетни прогнози, изготвени въз основа на съществуващите политики, не постигат тази цел. Според прогнозите в програмата общият и първичният дефицит постепенно ще намаляват от 2011 г. нататък, като общият дефицит ще достигне около 2 % от БВП през 2013 г. Прогнозата за изменението на структурното салдо сочи, че фискалната политика от 2011 г. нататък ще бъде ориентирана към балансиране на бюджета. Това е в съответствие със заложения в програмата сценарий, който се основава на предположението, че няма да има промени в политиката, и с факта, че правителството все още не е обявило мащабни средносрочни мерки за консолидация на бюджета. Средносрочната бюджетна цел (СБЦ) в програмата е постигането на структурен бюджетен излишък в размер на 0,5 % от БВП. Предвид последните прогнози, както и равнището на дълга, СБЦ отразява целите на Пакта. При съществуващите към момента политики обаче в актуализираната програма за стабилност не се предвижда постигане на средносрочната бюджетна цел в рамките на програмния период. |
| --- | --- |

(7)

Основната цел, заложена в средносрочната бюджетна стратегия на програмата, е да се стимулира икономическата активност и да се подкрепи пазарът на труда в периода на икономическата криза, като същевременно бъдат взети предвид фискалните ограничения, определени от нуждите за дългосрочна устойчивост. В програмата се набляга на значението на постигането на устойчива фискална позиция, като в същото време се отбелязва, че настоящите бюджетни прогнози, изготвени въз основа на съществуващите политики, не постигат тази цел. Според прогнозите в програмата общият и първичният дефицит постепенно ще намаляват от 2011 г. нататък, като общият дефицит ще достигне около 2 % от БВП през 2013 г. Прогнозата за изменението на структурното салдо сочи, че фискалната политика от 2011 г. нататък ще бъде ориентирана към балансиране на бюджета. Това е в съответствие със заложения в програмата сценарий, който се основава на предположението, че няма да има промени в политиката, и с факта, че правителството все още не е обявило мащабни средносрочни мерки за консолидация на бюджета. Средносрочната бюджетна цел (СБЦ) в програмата е постигането на структурен бюджетен излишък в размер на 0,5 % от БВП. Предвид последните прогнози, както и равнището на дълга, СБЦ отразява целите на Пакта. При съществуващите към момента политики обаче в актуализираната програма за стабилност не се предвижда постигане на средносрочната бюджетна цел в рамките на програмния период.

| (8) | Бюджетният резултат може да бъде по-неблагоприятен от предвиденото в програмата. Докато рисковете за краткосрочните перспективи за растеж са ограничени, тъй като насочените към бъдещето показатели потвърждават относително стабилното и постоянно завръщане на доверието сред потребителите, и в по-малка степен на доверието на бизнеса, бюджетните резултати през последните години на програмния период може да се окажат по-лоши от очакваното предвид подчертано оптимистичните предвиждания за растежа, на които се основават бюджетните прогнози. Рисковете за постигането на целите са донякъде компенсирани от ангажимента на правителството да конкретизира мерките за излизане от кризата в бюджета за 2011 г. и в следващата актуализация на програмата за стабилност. |
| --- | --- |

(8)

Бюджетният резултат може да бъде по-неблагоприятен от предвиденото в програмата. Докато рисковете за краткосрочните перспективи за растеж са ограничени, тъй като насочените към бъдещето показатели потвърждават относително стабилното и постоянно завръщане на доверието сред потребителите, и в по-малка степен на доверието на бизнеса, бюджетните резултати през последните години на програмния период може да се окажат по-лоши от очакваното предвид подчертано оптимистичните предвиждания за растежа, на които се основават бюджетните прогнози. Рисковете за постигането на целите са донякъде компенсирани от ангажимента на правителството да конкретизира мерките за излизане от кризата в бюджета за 2011 г. и в следващата актуализация на програмата за стабилност.

| (9) | През 2009 г. брутният държавен дълг се оценява на 41,8 % от БВП, което представлява повишение спрямо равнището му от 34,2 % от предишната година. Това повишение е до голяма степен резултат от бързото нарастване на дефицита и от резкия спад на БВП. Предвижда се съотношението на дълга да се повиши с още 14,6 процентни пункта през програмния период и да достигне 56,4 % от БВП през 2013 г., основно поради очаквания висок държавен дефицит през следващите години. С оглед на неблагоприятните рискове за бюджетните цели съотношението на дълга би могло също да се окаже по-голямо, отколкото е предвидено в програмата. Резултатите от направения в програмата анализ на чувствителността показват, че не се очаква съотношението на дълга да надхвърли заложения в Пакта за стабилност и растеж таван от 60 % от БВП. Както през изминалите години, социалноосигурителните фондове продължават да акумулират финансови активи, които възлизаха на около 52,4 % от БВП през 2008 г., като по този начин към момента надхвърлят брутния държавен дълг. |
| --- | --- |

(9)

През 2009 г. брутният държавен дълг се оценява на 41,8 % от БВП, което представлява повишение спрямо равнището му от 34,2 % от предишната година. Това повишение е до голяма степен резултат от бързото нарастване на дефицита и от резкия спад на БВП. Предвижда се съотношението на дълга да се повиши с още 14,6 процентни пункта през програмния период и да достигне 56,4 % от БВП през 2013 г., основно поради очаквания висок държавен дефицит през следващите години. С оглед на неблагоприятните рискове за бюджетните цели съотношението на дълга би могло също да се окаже по-голямо, отколкото е предвидено в програмата. Резултатите от направения в програмата анализ на чувствителността показват, че не се очаква съотношението на дълга да надхвърли заложения в Пакта за стабилност и растеж таван от 60 % от БВП. Както през изминалите години, социалноосигурителните фондове продължават да акумулират финансови активи, които възлизаха на около 52,4 % от БВП през 2008 г., като по този начин към момента надхвърлят брутния държавен дълг.

| (10) | Средносрочните прогнози за дълга, в които се приема, че темповете на растеж на БВП постепенно ще се възстановят до прогнозираните преди кризата стойности, а съотношението на данъците ще достигне нивата от периода преди кризата, и които включват прогнозираното покачване на разходите, свързани със застаряването на населението, показват, че във вида, в който е представена и без допълнителни промени в политиката, предвидената в програмата бюджетна стратегия няма да е достатъчна за стабилизиране на съотношението на дълга спрямо БВП до 2020 г. |
| --- | --- |

(10)

Средносрочните прогнози за дълга, в които се приема, че темповете на растеж на БВП постепенно ще се възстановят до прогнозираните преди кризата стойности, а съотношението на данъците ще достигне нивата от периода преди кризата, и които включват прогнозираното покачване на разходите, свързани със застаряването на населението, показват, че във вида, в който е представена и без допълнителни промени в политиката, предвидената в програмата бюджетна стратегия няма да е достатъчна за стабилизиране на съотношението на дълга спрямо БВП до 2020 г.

| (11) | Въпреки че дългосрочното влияние на застаряването на населението върху бюджета е малко по-високо от средното за ЕС, проведените пенсионни реформи допринесоха за ограничаване на предвижданото увеличение на разходите за пенсии през следващите десетилетия. Освен това големият обем активи, натрупан в публичните пенсионни фондове, ще финансира отчасти бъдещото увеличение на разходите за пенсии. Състоянието на бюджета през 2009 г., предвидено в програмата, отразява допълнителното бюджетно въздействие от застаряването на населението върху устойчивостта на публичните финанси. Постигането на високи първични излишъци в средносрочен план и провеждането на подходящи структурни реформи биха допринесли за ограничаването на рисковете за устойчивостта на публичните финанси, които бяха оценени като ниски в Доклада на Комисията за устойчивостта от 2009 г. (3) |
| --- | --- |

(11)

Въпреки че дългосрочното влияние на застаряването на населението върху бюджета е малко по-високо от средното за ЕС, проведените пенсионни реформи допринесоха за ограничаване на предвижданото увеличение на разходите за пенсии през следващите десетилетия. Освен това големият обем активи, натрупан в публичните пенсионни фондове, ще финансира отчасти бъдещото увеличение на разходите за пенсии. Състоянието на бюджета през 2009 г., предвидено в програмата, отразява допълнителното бюджетно въздействие от застаряването на населението върху устойчивостта на публичните финанси. Постигането на високи първични излишъци в средносрочен план и провеждането на подходящи структурни реформи биха допринесли за ограничаването на рисковете за устойчивостта на публичните финанси, които бяха оценени като ниски в Доклада на Комисията за устойчивостта от 2009 г. (3)

| (12) | Основният инструмент за контролиране на разходите на централната държавна администрация продължават да бъдат многогодишните лимити на разходите, които изключват силно зависими от икономическия цикъл разходи и следователно позволяват пълно бюджетно саморегулиране чрез автоматични стабилизатори. Въпреки че в периода на кризата този модел стимулира икономическата дейност и засили социалното сближаване, той доведе и до относително рязък спад в публичните финанси. Предвид добрите резултати в миналото може да се очаква механизмът за ограничаване на разходите да продължи да бъде ефикасен инструмент за овладяване на нецикличните разходи на централната държавна администрация. В програмата се отбелязва, че вниманието следва да бъде съсредоточено върху следкризисната стратегия за оттегляне на мерките във фискалната област и върху изготвянето на правила на фискалната политика с цел да се осигури дългосрочна устойчивост на публичните финанси. Централната държавна администрация се опитва също така да постигне повишение на производителността при предоставяните от общините услуги, което на свой ред би могло да ограничи разходите. За тази цел през 2007 г. в парламента бе гласуван рамков закон. |
| --- | --- |

(12)

Основният инструмент за контролиране на разходите на централната държавна администрация продължават да бъдат многогодишните лимити на разходите, които изключват силно зависими от икономическия цикъл разходи и следователно позволяват пълно бюджетно саморегулиране чрез автоматични стабилизатори. Въпреки че в периода на кризата този модел стимулира икономическата дейност и засили социалното сближаване, той доведе и до относително рязък спад в публичните финанси. Предвид добрите резултати в миналото може да се очаква механизмът за ограничаване на разходите да продължи да бъде ефикасен инструмент за овладяване на нецикличните разходи на централната държавна администрация. В програмата се отбелязва, че вниманието следва да бъде съсредоточено върху следкризисната стратегия за оттегляне на мерките във фискалната област и върху изготвянето на правила на фискалната политика с цел да се осигури дългосрочна устойчивост на публичните финанси. Централната държавна администрация се опитва също така да постигне повишение на производителността при предоставяните от общините услуги, което на свой ред би могло да ограничи разходите. За тази цел през 2007 г. в парламента бе гласуван рамков закон.

| (13) | Правителството не е внесло съществени промени в текущата стратегия за реформи в областта на реорганизацията на предоставянето на услуги както на централно, така и на местно равнище на държавно управление, като и в двете насоки се постига напредък в съответствие с плана. Желаното увеличаване на производителността на местно равнище обаче вероятно ще бъде постигнато реално едва в средносрочен или дългосрочен план. |
| --- | --- |

(13)

Правителството не е внесло съществени промени в текущата стратегия за реформи в областта на реорганизацията на предоставянето на услуги както на централно, така и на местно равнище на държавно управление, като и в двете насоки се постига напредък в съответствие с плана. Желаното увеличаване на производителността на местно равнище обаче вероятно ще бъде постигнато реално едва в средносрочен или дългосрочен план.

| (14) | Като цяло, предвид гореспоменатите рискове за бюджетните цели, стратегията за запазване на експанзионистичната фискална политика и през 2010 г. е в съответствие с ЕПИВ. Поради негативните последици от икономическата криза дефицитът на консолидирания държавен бюджет през 2010 г. временно ще надхвърли тавана от 3 % от БВП, като след това постепенно ще слезе под референтната стойност. Предвид рисковете за прогнозите за растежа през последните години от програмата обаче, дори и планираното умерено намаление на дефицита може да не бъде постигнато. Предвижданата фискална политика, направена въз основа на изменението в структурното салдо, не предвижда фискална консолидация в средносрочен план, а в програмата не се предвижда постигането на напредък към СБЦ в рамките на програмния период. Въпреки че според програмата се предвижда стратегия за консолидация на бюджета, в нея не са определени точните цели или основните елементи на стратегията. Необходимо е своевременно прилагане на всеобхватна стратегия, насочена към структурна консолидация на бюджета, за да бъде приведена бюджетната стратегия в съответствие с изискванията на Пакта. |
| --- | --- |

(14)

Като цяло, предвид гореспоменатите рискове за бюджетните цели, стратегията за запазване на експанзионистичната фискална политика и през 2010 г. е в съответствие с ЕПИВ. Поради негативните последици от икономическата криза дефицитът на консолидирания държавен бюджет през 2010 г. временно ще надхвърли тавана от 3 % от БВП, като след това постепенно ще слезе под референтната стойност. Предвид рисковете за прогнозите за растежа през последните години от програмата обаче, дори и планираното умерено намаление на дефицита може да не бъде постигнато. Предвижданата фискална политика, направена въз основа на изменението в структурното салдо, не предвижда фискална консолидация в средносрочен план, а в програмата не се предвижда постигането на напредък към СБЦ в рамките на програмния период. Въпреки че според програмата се предвижда стратегия за консолидация на бюджета, в нея не са определени точните цели или основните елементи на стратегията. Необходимо е своевременно прилагане на всеобхватна стратегия, насочена към структурна консолидация на бюджета, за да бъде приведена бюджетната стратегия в съответствие с изискванията на Пакта.

| (15) | Относно посочените в кодекса на програмите за стабилност и в програмите за конвергенция изисквания за предоставянето на данни програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (4). |
| --- | --- |

(15)

Относно посочените в кодекса на програмите за стабилност и в програмите за конвергенция изисквания за предоставянето на данни програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (4).

Общото заключение е, че тежката икономическа криза отслаби значително публичните финанси, включително и дългосрочната устойчивост. Планираната експанзионистична фискална политика през 2010 г. е в съответствие с ЕПИВ. Същевременно прогнозите в програмата, които се основават на настоящата политика, сочат, че дефицитът на консолидирания държавен бюджет ще надхвърли референтната стойност от 3 % от БВП през 2010 г. Освен това бавната средносрочна фискална консолидация няма да доведе до напредък към заложената в програмата СБЦ. Като се вземат под внимание и рисковете от по-лоши резултати от очакваното, желателно е правителството да предприеме своевременни действия за определянето на всеобхватна и конкретна средносрочна стратегия за консолидация на бюджета от 2011 г. нататък. Предвид гореизложената оценка Финландия се приканва:

| i) | да приложи планираната за 2010 г. фискална политика в съответствие с ЕПИВ, като същевременно гарантира, че очакваното надхвърляне на референтната стойност от 3 % от БВП ще бъде в разумни граници и с временен характер; |
| --- | --- |

i)

да приложи планираната за 2010 г. фискална политика в съответствие с ЕПИВ, като същевременно гарантира, че очакваното надхвърляне на референтната стойност от 3 % от БВП ще бъде в разумни граници и с временен характер;

| ii) | да предприеме своевременни действия за определяне на всеобхватна и конкретна средносрочна фискална стратегия за консолидация на бюджета от 2011 г. нататък, която също така има за цел да постигне СБЦ и да възстанови дългосрочната устойчивост на публичните финанси. |
| --- | --- |

ii)

да предприеме своевременни действия за определяне на всеобхватна и конкретна средносрочна фискална стратегия за консолидация на бюджета от 2011 г. нататък, която също така има за цел да постигне СБЦ и да възстанови дългосрочната устойчивост на публичните финанси.

Съпоставяне на основните макроикономически и бюджетни прогнози

| | | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. | 2012 г. | 2013 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПС февруари 2010 г. | 1,0 | –7,6 | 0,7 | 2,4 | 3,5 | 3,0 |
| КОМ ноември 2009 г. | 1,0 | –6,9 | 0,9 | 1,6 | няма данни | няма данни |
| ПС декември 2008 г. | 2,6 | 0,6 | 1,8 | 2,4 | 2,2 | няма данни |
| Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)
  (%) | ПС февруари 2010 г. | 3,9 | 1,7 | 1,8 | 1,7 | 2,0 | 2,0 |
| КОМ ноември 2009 г. | 3,9 | 1,8 | 1,6 | 1,5 | няма данни | няма данни |
| ПС октомври 2008 г. | 4,0 | 2,3 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | няма данни |
| Разлика между реалния и потенциалния БВП (5)

  (% от потенциалния БВП) | ПС февруари 2010 г. | 3,7 | –5,0 | –5,0 | –4,0 | –2,2 | –1,2 |
| КОМ ноември 2009 г. (6) | 3,5 | –4,5 | –4,3 | –3,8 | няма данни | няма данни |
| ПС декември 2008 г. | 1,3 | –0,6 | –1,0 | –1,2 | няма данни | няма данни |
| Нето предоставени/получени заеми на/от останалия свят
  (% от БВП) | ПС февруари 2010 г. | 2,7 | 0,8 | 1,2 | 1,5 | 1,8 | 2,0 |
| КОМ ноември 2009 г. | 3,0 | 1,1 | 1,2 | 1,3 | няма данни | няма данни |
| ПС декември 2008 г. | 4,0 | 3,6 | 3,7 | 3,9 | 3,9 | няма данни |
| Приходи на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС февруари 2010 г. | 53,4 | 53,1 | 52,6 | 53,4 | 53,2 | 52,8 |
| КОМ ноември 2009 г. | 53,4 | 51,5 | 50,5 | 50,6 | няма данни | няма данни |
| ПС декември 2008 г. | 51,4 | 50,3 | 49,7 | 49,4 | 49,4 | няма данни |
| Разходи на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС февруари 2010 г. | 49,0 | 55,3 | 56,2 | 56,4 | 55,5 | 54,7 |
| КОМ ноември 2009 г. | 48,9 | 54,3 | 55,0 | 55,0 | няма данни | няма данни |
| ПС декември 2008 г. | 47,0 | 48,2 | 48,6 | 48,4 | 48,5 | няма данни |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС февруари 2010 г. | 4,4 | –2,2 | –3,6 | –3,0 | –2,3 | –1,9 |
| КОМ ноември 2009 г. | 4,5 | –2,8 | –4,5 | –4,3 | няма данни | няма данни |
| ПС декември 2008 г. | 4,4 | 2,1 | 1,1 | 1,0 | 0,9 | няма данни |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС февруари 2010 г. | 5,9 | –0,8 | –2,3 | –1,2 | –0,2 | 0,4 |
| КОМ ноември 2009 г. | 5,9 | –1,4 | –3,1 | –2,9 | няма данни | няма данни |
| ПС декември 2008 г. | 5,4 | 4,0 | 3,3 | 2,8 | 2,4 | няма данни |
| Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (5)

  (% от БВП) | ПС февруари 2010 г. | 2,6 | 0,3 | –1,1 | –1,0 | –1,2 | –1,3 |
| КОМ ноември 2009 г. | 2,7 | –0,5 | –2,3 | –2,4 | няма данни | няма данни |
| ПС декември 2008 г. | 3,7 | 2,4 | 1,7 | 1,6 | няма данни | няма данни |
| Структурно салдо (7)

  (% от БВП) | ПС февруари 2010 г. | 2,6 | 0,3 | –0,9 | –1,0 | –1,2 | –1,3 |
| КОМ ноември 2009 г. | 2,7 | –0,5 | –2,2 | –2,4 | няма данни | няма данни |
| ПС декември 2008 г. | 3,7 | 2,4 | 1,7 | 1,6 | няма данни | няма данни |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС февруари 2010 г. | 34,2 | 41,8 | 48,3 | 52,2 | 54,4 | 56,4 |
| КОМ ноември 2009 г. | 34,1 | 41,3 | 47,4 | 52,7 | няма данни | няма данни |
| ПС декември 2008 г. | 32,4 | 33,0 | 33,7 | 34,1 | 34,6 | няма данни |
| Програма за стабилност (ПС); прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията. |

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

2012 г.

2013 г.

Реален БВП

(промяна в %)

ПС февруари 2010 г.

1,0

–7,6

0,7

2,4

3,5

3,0

КОМ ноември 2009 г.

1,0

–6,9

0,9

1,6

няма данни

няма данни

ПС декември 2008 г.

2,6

0,6

1,8

2,4

2,2

няма данни

Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)

(%)

ПС февруари 2010 г.

3,9

1,7

1,8

1,7

2,0

2,0

КОМ ноември 2009 г.

3,9

1,8

1,6

1,5

няма данни

няма данни

ПС октомври 2008 г.

4,0

2,3

1,9

2,0

2,0

няма данни

Разлика между реалния и потенциалния БВП (5)

(% от потенциалния БВП)

ПС февруари 2010 г.

3,7

–5,0

–5,0

–4,0

–2,2

–1,2

КОМ ноември 2009 г. (6)

3,5

–4,5

–4,3

–3,8

няма данни

няма данни

ПС декември 2008 г.

1,3

–0,6

–1,0

–1,2

няма данни

няма данни

Нето предоставени/получени заеми на/от останалия свят

(% от БВП)

ПС февруари 2010 г.

2,7

0,8

1,2

1,5

1,8

2,0

КОМ ноември 2009 г.

3,0

1,1

1,2

1,3

няма данни

няма данни

ПС декември 2008 г.

4,0

3,6

3,7

3,9

3,9

няма данни

Приходи на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС февруари 2010 г.

53,4

53,1

52,6

53,4

53,2

52,8

КОМ ноември 2009 г.

53,4

51,5

50,5

50,6

няма данни

няма данни

ПС декември 2008 г.

51,4

50,3

49,7

49,4

49,4

няма данни

Разходи на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС февруари 2010 г.

49,0

55,3

56,2

56,4

55,5

54,7

КОМ ноември 2009 г.

48,9

54,3

55,0

55,0

няма данни

няма данни

ПС декември 2008 г.

47,0

48,2

48,6

48,4

48,5

няма данни

Салдо на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС февруари 2010 г.

4,4

–2,2

–3,6

–3,0

–2,3

–1,9

КОМ ноември 2009 г.

4,5

–2,8

–4,5

–4,3

няма данни

няма данни

ПС декември 2008 г.

4,4

2,1

1,1

1,0

0,9

няма данни

Първично салдо

(% от БВП)

ПС февруари 2010 г.

5,9

–0,8

–2,3

–1,2

–0,2

0,4

КОМ ноември 2009 г.

5,9

–1,4

–3,1

–2,9

няма данни

няма данни

ПС декември 2008 г.

5,4

4,0

3,3

2,8

2,4

няма данни

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (5)

(% от БВП)

ПС февруари 2010 г.

2,6

0,3

–1,1

–1,0

–1,2

–1,3

КОМ ноември 2009 г.

2,7

–0,5

–2,3

–2,4

няма данни

няма данни

ПС декември 2008 г.

3,7

2,4

1,7

1,6

няма данни

няма данни

Структурно салдо (7)

(% от БВП)

ПС февруари 2010 г.

2,6

0,3

–0,9

–1,0

–1,2

–1,3

КОМ ноември 2009 г.

2,7

–0,5

–2,2

–2,4

няма данни

няма данни

ПС декември 2008 г.

3,7

2,4

1,7

1,6

няма данни

няма данни

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС февруари 2010 г.

34,2

41,8

48,3

52,2

54,4

56,4

КОМ ноември 2009 г.

34,1

41,3

47,4

52,7

няма данни

няма данни

ПС декември 2008 г.

32,4

33,0

33,7

34,1

34,6

няма данни

Програма за стабилност (ПС); прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Документите, цитирани в настоящия текст, се намират на следния адрес в интернет: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  При оценката се отчита най-вече прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г., но и други данни, които са станали известни впоследствие.

(3)  В заключението на Съвета от 10 ноември 2009 г. относно устойчивостта на публичните финанси „Съветът призовава държавите-членки да съсредоточат вниманието си върху насочени към устойчивост стратегии в предстоящите си програми за стабилност и програми за конвергенция“ и по-нататък „приканва Комисията да продължи, заедно с Комитета за икономическа политика и Икономическия и финансов комитет, разработването на методики за оценка на дългосрочната устойчивост на публичните финанси навреме за следващия доклад за устойчивостта“, който е предвиден за 2012 г.

(4)  По-конкретно, липсват данни за външноикономическите допускания за последните години от програмния период.

(5)  Разликата между фактическия и потенциалния БВП и коригирани спрямо фазата на икономическия цикъл салда от програмите, както са преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в тях.

(6)  Въз основа на оценката за потенциален растеж от съответно 2,1 %, 1,0 %, 0,7 % и 1,1 % през периода 2008—2011 г.

(7)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, с изключение на еднократните и други временни мерки. Според последната програма и прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г. еднократните и другите временни мерки възлизат на 0,2 % от БВП, като се отнасят само за 2010 г. и водят до увеличение на дефицита.

Източник:

Програма за стабилност (ПС); прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

| 28.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 138/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 138/15

---

Обменен курс на еврото (1)

27 май 2010 година

2010/C 138/04

1 евро =

| | Валута | Обменен курс |
| --- | --- | --- |
| USD | щатски долар | 1,2255 |
| JPY | японска йена | 110,79 |
| DKK | датска крона | 7,4396 |
| GBP | лира стерлинг | 0,84625 |
| SEK | шведска крона | 9,6660 |
| CHF | швейцарски франк | 1,4164 |
| ISK | исландска крона | |
| NOK | норвежка крона | 7,9860 |
| BGN | български лев | 1,9558 |
| CZK | чешка крона | 25,629 |
| EEK | естонска крона | 15,6466 |
| HUF | унгарски форинт | 276,86 |
| LTL | литовски лит | 3,4528 |
| LVL | латвийски лат | 0,7079 |
| PLN | полска злота | 4,0848 |
| RON | румънска лея | 4,1465 |
| TRY | турска лира | 1,9255 |
| AUD | австралийски долар | 1,4620 |
| CAD | канадски долар | 1,2919 |
| HKD | хонконгски долар | 9,5437 |
| NZD | новозеландски долар | 1,8252 |
| SGD | сингапурски долар | 1,7219 |
| KRW | южнокорейски вон | 1 500,26 |
| ZAR | южноафрикански ранд | 9,4074 |
| CNY | китайски юан рен-мин-би | 8,3720 |
| HRK | хърватска куна | 7,2654 |
| IDR | индонезийска рупия | 11 356,57 |
| MYR | малайзийски рингит | 4,0374 |
| PHP | филипинско песо | 56,951 |
| RUB | руска рубла | 37,7950 |
| THB | тайландски бат | 39,908 |
| BRL | бразилски реал | 2,2556 |
| MXN | мексиканско песо | 15,8347 |
| INR | индийска рупия | 57,4270 |

Валута

Обменен курс

USD

щатски долар

1,2255

JPY

японска йена

110,79

DKK

датска крона

7,4396

GBP

лира стерлинг

0,84625

SEK

шведска крона

9,6660

CHF

швейцарски франк

1,4164

ISK

исландска крона

NOK

норвежка крона

7,9860

BGN

български лев

1,9558

CZK

чешка крона

25,629

EEK

естонска крона

15,6466

HUF

унгарски форинт

276,86

LTL

литовски лит

3,4528

LVL

латвийски лат

0,7079

PLN

полска злота

4,0848

RON

румънска лея

4,1465

TRY

турска лира

1,9255

AUD

австралийски долар

1,4620

CAD

канадски долар

1,2919

HKD

хонконгски долар

9,5437

NZD

новозеландски долар

1,8252

SGD

сингапурски долар

1,7219

KRW

южнокорейски вон

1 500,26

ZAR

южноафрикански ранд

9,4074

CNY

китайски юан рен-мин-би

8,3720

HRK

хърватска куна

7,2654

IDR

индонезийска рупия

11 356,57

MYR

малайзийски рингит

4,0374

PHP

филипинско песо

56,951

RUB

руска рубла

37,7950

THB

тайландски бат

39,908

BRL

бразилски реал

2,2556

MXN

мексиканско песо

15,8347

INR

индийска рупия

57,4270

---

(1)  Източник: референтен обменен курс, публикуван от Европейската централна банка.

---

| 28.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 138/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 138/16

---

Известие на Комисията

Допълнителни насоки относно вертикалните ограничения в споразуменията за продажба и ремонт на моторни превозни средства и дистрибуцията на резервни части за моторни превозни средства

(текст от значение за ЕИП)

2010/C 138/05

I.   ВЪВЕДЕНИЕ

1.   Цел на насоките

| (1) | Настоящите насоки определят принципите за извършване на оценка в съответствие с член 101 от Договора за функционирането на Европейския съюз (1) на определени проблеми, възникнали в контекста на вертикалните ограничения в споразуменията за продажба и ремонт на моторни превозни средства и за дистрибуция на резервни части. Те придружават Регламент (ЕС) No 461/2010 на Комисията относно прилагането на член 101, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз по отношение на категории вертикални споразумения и съгласувани практики в сектора на моторните превозни средства (2) (по-долу „регламент за групово освобождаване на моторни превозни средства“) и целта им е да помогнат на дружествата да извършват собствена оценка на тези споразумения. |
| --- | --- |

(1)

Настоящите насоки определят принципите за извършване на оценка в съответствие с член 101 от Договора за функционирането на Европейския съюз (1) на определени проблеми, възникнали в контекста на вертикалните ограничения в споразуменията за продажба и ремонт на моторни превозни средства и за дистрибуция на резервни части. Те придружават Регламент (ЕС) No 461/2010 на Комисията относно прилагането на член 101, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз по отношение на категории вертикални споразумения и съгласувани практики в сектора на моторните превозни средства (2) (по-долу „регламент за групово освобождаване на моторни превозни средства“) и целта им е да помогнат на дружествата да извършват собствена оценка на тези споразумения.

| (2) | Настоящите насоки дават разяснения по въпроси, които са особено уместни за сектора на моторните превозни средства, включително за тълкуването на някои разпоредби на Регламент (ЕС) No 330/2010 на Комисията от 20 април 2010 г. за прилагането на член 101, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз относно категориите вертикални споразумения и съгласувани практики (3) (по-долу „общ регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения“). Настоящите насоки не засягат приложимостта на насоките относно вертикалните ограничения (4) (по-долу „общите насоки относно вертикалните ограничения“) и следователно следва да се разглеждат във връзка с общите насоки относно вертикалните ограничения и като тяхно допълнение. |
| --- | --- |

(2)

Настоящите насоки дават разяснения по въпроси, които са особено уместни за сектора на моторните превозни средства, включително за тълкуването на някои разпоредби на Регламент (ЕС) No 330/2010 на Комисията от 20 април 2010 г. за прилагането на член 101, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз относно категориите вертикални споразумения и съгласувани практики (3) (по-долу „общ регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения“). Настоящите насоки не засягат приложимостта на насоките относно вертикалните ограничения (4) (по-долу „общите насоки относно вертикалните ограничения“) и следователно следва да се разглеждат във връзка с общите насоки относно вертикалните ограничения и като тяхно допълнение.

| (3) | Настоящите насоки се прилагат както за вертикални споразумения и съгласувани практики, свързани с условията, при които страните могат да закупуват, продават или препродават резервни части за моторни превозни средства и/или да предоставят услуги по ремонт и поддръжка на моторни превозни средства, така и за вертикални споразумения и съгласувани практики, свързани с условията, при които страните могат да закупуват, продават или препродават нови моторни превозни средства. Както е обяснено в раздел II от настоящите насоки, последната категория споразумения и съгласувани практики ще продължат до 31 май 2013 г. да бъдат обект на съответните разпоредби на Регламент (ЕО) No 1400/2002 на Комисията от 31 юли 2002 г. относно прилагането на член 81, параграф 3 от Договора по отношение на категории вертикални споразумения и съгласувани практики в сектора на моторните превозни средства (5). Следователно, що се отнася до вертикалните споразумения и съгласуваните практики за покупката, продажбата или препродажбата на нови моторни превозни средства, настоящите насоки ще се прилагат едва от 1 юни 2013 г. Настоящите насоки не се прилагат за вертикални споразумения в сектори, различни от този на моторните превозни средства, и не е задължително принципите, заложени в тях, да се използват за оценяване на споразумения в други сектори. |
| --- | --- |

(3)

Настоящите насоки се прилагат както за вертикални споразумения и съгласувани практики, свързани с условията, при които страните могат да закупуват, продават или препродават резервни части за моторни превозни средства и/или да предоставят услуги по ремонт и поддръжка на моторни превозни средства, така и за вертикални споразумения и съгласувани практики, свързани с условията, при които страните могат да закупуват, продават или препродават нови моторни превозни средства. Както е обяснено в раздел II от настоящите насоки, последната категория споразумения и съгласувани практики ще продължат до 31 май 2013 г. да бъдат обект на съответните разпоредби на Регламент (ЕО) No 1400/2002 на Комисията от 31 юли 2002 г. относно прилагането на член 81, параграф 3 от Договора по отношение на категории вертикални споразумения и съгласувани практики в сектора на моторните превозни средства (5). Следователно, що се отнася до вертикалните споразумения и съгласуваните практики за покупката, продажбата или препродажбата на нови моторни превозни средства, настоящите насоки ще се прилагат едва от 1 юни 2013 г. Настоящите насоки не се прилагат за вертикални споразумения в сектори, различни от този на моторните превозни средства, и не е задължително принципите, заложени в тях, да се използват за оценяване на споразумения в други сектори.

| (4) | Настоящите насоки не засягат възможността за паралелно прилагане на член 102 от Договора по отношение на вертикални споразумения в сектора на моторните превозни средства или на тълкуването, което Съдът на Европейския съюз може да направи във връзка с прилагането на член 101 за такива вертикални споразумения. |
| --- | --- |

(4)

Настоящите насоки не засягат възможността за паралелно прилагане на член 102 от Договора по отношение на вертикални споразумения в сектора на моторните превозни средства или на тълкуването, което Съдът на Европейския съюз може да направи във връзка с прилагането на член 101 за такива вертикални споразумения.

| (5) | Освен ако не е посочено друго, анализът и аргументите в тези насоки се отнасят до всички нива на търговията. Термините „доставчик“ и „дистрибутор“ (6) се използват за всички нива на търговията. Общият регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения и регламентът за групово освобождаване на моторни превозни средства се наричат по-долу заедно „регламенти за групово освобождаване“. |
| --- | --- |

(5)

Освен ако не е посочено друго, анализът и аргументите в тези насоки се отнасят до всички нива на търговията. Термините „доставчик“ и „дистрибутор“ (6) се използват за всички нива на търговията. Общият регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения и регламентът за групово освобождаване на моторни превозни средства се наричат по-долу заедно „регламенти за групово освобождаване“.

| (6) | Стандартите, посочени в настоящите насоки, трябва да се прилагат за всеки случай, който има отношение към отделните фактически и правни обстоятелства. Комисията ще прилага (7) тези насоки по разумен и гъвкав начин и като взема предвид опита, натрупан в процеса на дейностите ѝ по правоприлагане и мониторинг на пазара. |
| --- | --- |

(6)

Стандартите, посочени в настоящите насоки, трябва да се прилагат за всеки случай, който има отношение към отделните фактически и правни обстоятелства. Комисията ще прилага (7) тези насоки по разумен и гъвкав начин и като взема предвид опита, натрупан в процеса на дейностите ѝ по правоприлагане и мониторинг на пазара.

| (7) | Историята на прилагането на правилата за конкуренция в този сектор показва, че могат да бъдат породени определени ограничения в резултат на явни преки договорни задължения или чрез непреки задължения или средства, които обаче постигат същия антиконкурентен резултат. Доставчик, който желае да окаже влияние върху конкурентното поведение на определен дистрибутор, може например да използва заплахи или сплашване, предупреждения или санкции. Доставчикът може също да забави или преустанови доставките или да заплаши с прекратяване на договорите дистрибуторите, които продават на чуждестранни потребители или не се придържат към определено ниво на цените. Прозрачните отношения между страните по договор обикновено намаляват риска от това производителите да бъдат държани отговорни за използването на такива непреки форми за оказване на натиск с цел постигане на антиконкурентен резултат. Спазването на кодекс за поведение е сред средствата за постигане на по-голяма прозрачност в търговските отношения между страните. В кодексите може да се предвиждат inter alia срокове за предизвестие за прекратяване на договор, които могат да се определят в съответствие с продължителността на договора; компенсации, предоставяни за специфични за дадено договорно взаимоотношение инвестиции, направени от дилъра, в случай на предварително прекратяване на договор без обоснована причина; както и арбитриране като алтернативен механизъм за решаване на спорове. Ако доставчик включи такъв кодекс за поведение в споразуменията си с дистрибуторите и сервизите, направи го публично достъпен и спазва разпоредбите му, това ще се счита за уместен фактор за оценка на поведението на доставчика в отделни случаи. |
| --- | --- |

(7)

Историята на прилагането на правилата за конкуренция в този сектор показва, че могат да бъдат породени определени ограничения в резултат на явни преки договорни задължения или чрез непреки задължения или средства, които обаче постигат същия антиконкурентен резултат. Доставчик, който желае да окаже влияние върху конкурентното поведение на определен дистрибутор, може например да използва заплахи или сплашване, предупреждения или санкции. Доставчикът може също да забави или преустанови доставките или да заплаши с прекратяване на договорите дистрибуторите, които продават на чуждестранни потребители или не се придържат към определено ниво на цените. Прозрачните отношения между страните по договор обикновено намаляват риска от това производителите да бъдат държани отговорни за използването на такива непреки форми за оказване на натиск с цел постигане на антиконкурентен резултат. Спазването на кодекс за поведение е сред средствата за постигане на по-голяма прозрачност в търговските отношения между страните. В кодексите може да се предвиждат inter alia срокове за предизвестие за прекратяване на договор, които могат да се определят в съответствие с продължителността на договора; компенсации, предоставяни за специфични за дадено договорно взаимоотношение инвестиции, направени от дилъра, в случай на предварително прекратяване на договор без обоснована причина; както и арбитриране като алтернативен механизъм за решаване на спорове. Ако доставчик включи такъв кодекс за поведение в споразуменията си с дистрибуторите и сервизите, направи го публично достъпен и спазва разпоредбите му, това ще се счита за уместен фактор за оценка на поведението на доставчика в отделни случаи.

2.   Структура на насоките

| (8) | Настоящите насоки са структурирани, както следва:






  а) | обхват на регламента за групово освобождаване на моторни превозни средства и отношението му към общия регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения (раздел II); |
| --- | --- | --- |

(8)

Настоящите насоки са структурирани, както следва:

а)

обхват на регламента за групово освобождаване на моторни превозни средства и отношението му към общия регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения (раздел II);

| б) | прилагане на допълнителните разпоредби на регламента за групово освобождаване на моторни превозни средства (раздел III); |
| --- | --- |

б)

прилагане на допълнителните разпоредби на регламента за групово освобождаване на моторни превозни средства (раздел III);

| в) | оценка на определени ограничения: снабдяване с продукт от една марка и селективна дистрибуция (раздел IV). |
| --- | --- |

в)

оценка на определени ограничения: снабдяване с продукт от една марка и селективна дистрибуция (раздел IV).

II.   ОБХВАТ НА РЕГЛАМЕНТА ЗА ГРУПОВО ОСВОБОЖДАВАНЕ НА МОТОРНИ ПРЕВОЗНИ СРЕДСТВА И ОТНОШЕНИЕТО МУ КЪМ ОБЩИЯ РЕГЛАМЕНТ ЗА ГРУПОВО ОСВОБОЖДАВАНЕ НА ВЕРТИКАЛНИ СПОРАЗУМЕНИЯ

| (9) | Съгласно член 4 регламентът за групово освобождаване на моторни превозни средства обхваща вертикалните споразумения, свързани с покупката, продажбата или препродажбата на резервни части за моторни превозни средства и предоставянето на услуги по ремонт и поддръжка на моторни превозни средства. |
| --- | --- |

(9)

Съгласно член 4 регламентът за групово освобождаване на моторни превозни средства обхваща вертикалните споразумения, свързани с покупката, продажбата или препродажбата на резервни части за моторни превозни средства и предоставянето на услуги по ремонт и поддръжка на моторни превозни средства.

| (10) | Член 2 от регламента за групово освобождаване на моторни превозни средства удължава до 31 май 2013 г. прилагането на съответните разпоредби на Регламент (ЕО) No 1400/2002, доколкото се отнасят до вертикални споразумения за покупката, продажбата или препродажбата на нови моторни превозни средства. От 1 юни 2013 г. общият регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения (8) ще се прилага също за вертикалните споразумения за покупката, продажбата и препродажбата на нови моторни превозни средства в съответствие с член 3 от регламента за групово освобождаване на моторни превозни средства. |
| --- | --- |

(10)

Член 2 от регламента за групово освобождаване на моторни превозни средства удължава до 31 май 2013 г. прилагането на съответните разпоредби на Регламент (ЕО) No 1400/2002, доколкото се отнасят до вертикални споразумения за покупката, продажбата или препродажбата на нови моторни превозни средства. От 1 юни 2013 г. общият регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения (8) ще се прилага също за вертикалните споразумения за покупката, продажбата и препродажбата на нови моторни превозни средства в съответствие с член 3 от регламента за групово освобождаване на моторни превозни средства.

| (11) | Това разграничение отразява съществуващите условия на конкуренция на пазарите за продажба на нови моторни превозни средства, дистрибуция на резервни части, предоставяне на услуги за ремонт и на след продажбени услуги. |
| --- | --- |

(11)

Това разграничение отразява съществуващите условия на конкуренция на пазарите за продажба на нови моторни превозни средства, дистрибуция на резервни части, предоставяне на услуги за ремонт и на след продажбени услуги.

| (12) | Въз основа на задълбочен анализ на пазара (9), посочен в Доклада за оценка на действието на Регламент (ЕО) No 1400/2002 на Комисията от 28 май 2008 г. и в Съобщението на Комисията за бъдещата конкурентноправна рамка, приложима към сектора на моторните превозни средства от 22 юли 2009 г. (10), става ясно, че не се наблюдават значителни недостатъци от гледна точка на конкуренцията, които да са по-характерни за сектора на дистрибуция на нови моторни превозни средства в сравнение с други стопански отрасли и които да изискват прилагането на различни и по-строги правила от заложените в общия регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения. Вследствие на това прилагането на праг на пазарния дял от 30 % (11), неизключването на определени вертикални ограничения и условията, предвидени в общия регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения, ще гарантират по принцип, че вертикалните споразумения за дистрибуция на нови моторни превозни средства съответстват на условията, посочени в член 101, параграф 3 от Договора, без да са необходими допълнителни изисквания, надхвърлящи приложимите за други сектори. |
| --- | --- |

(12)

Въз основа на задълбочен анализ на пазара (9), посочен в Доклада за оценка на действието на Регламент (ЕО) No 1400/2002 на Комисията от 28 май 2008 г. и в Съобщението на Комисията за бъдещата конкурентноправна рамка, приложима към сектора на моторните превозни средства от 22 юли 2009 г. (10), става ясно, че не се наблюдават значителни недостатъци от гледна точка на конкуренцията, които да са по-характерни за сектора на дистрибуция на нови моторни превозни средства в сравнение с други стопански отрасли и които да изискват прилагането на различни и по-строги правила от заложените в общия регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения. Вследствие на това прилагането на праг на пазарния дял от 30 % (11), неизключването на определени вертикални ограничения и условията, предвидени в общия регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения, ще гарантират по принцип, че вертикалните споразумения за дистрибуция на нови моторни превозни средства съответстват на условията, посочени в член 101, параграф 3 от Договора, без да са необходими допълнителни изисквания, надхвърлящи приложимите за други сектори.

| (13) | За да се предостави обаче време на всички оператори да се адаптират към общия режим, особено с оглед на специфичните за дадено договорно взаимоотношение инвестиции, направени в дългосрочен план, срокът на валидност на Регламент (ЕО) No 1400/2002 се удължава с три години до 31 май 2013 г. по отношение на изискванията, свързани конкретно с вертикалните споразумения за покупката, продажбата или препродажбата на нови моторни превозни средства. От 1 юни 2010 г. до 31 май 2013 г. разпоредбите на Регламент (ЕО) No 1400/2002, свързани както със споразуменията за дистрибуция на нови моторни превозни средства, така и със споразуменията за покупка, продажба и препродажба на резервни части за моторни превозни средства и/или предоставяне на услуги по ремонт и поддръжка, ще се прилагат само по отношение на първия вид споразумения. През посочения период настоящите насоки няма да бъдат използвани за тълкуване на разпоредбите на Регламент (ЕО) No 1400/2002. Вместо това следва да се използва обяснителната брошура към регламента (12). |
| --- | --- |

(13)

За да се предостави обаче време на всички оператори да се адаптират към общия режим, особено с оглед на специфичните за дадено договорно взаимоотношение инвестиции, направени в дългосрочен план, срокът на валидност на Регламент (ЕО) No 1400/2002 се удължава с три години до 31 май 2013 г. по отношение на изискванията, свързани конкретно с вертикалните споразумения за покупката, продажбата или препродажбата на нови моторни превозни средства. От 1 юни 2010 г. до 31 май 2013 г. разпоредбите на Регламент (ЕО) No 1400/2002, свързани както със споразуменията за дистрибуция на нови моторни превозни средства, така и със споразуменията за покупка, продажба и препродажба на резервни части за моторни превозни средства и/или предоставяне на услуги по ремонт и поддръжка, ще се прилагат само по отношение на първия вид споразумения. През посочения период настоящите насоки няма да бъдат използвани за тълкуване на разпоредбите на Регламент (ЕО) No 1400/2002. Вместо това следва да се използва обяснителната брошура към регламента (12).

| (14) | Регламентът за групово освобождаване на моторни превозни средства се прилага от 1 юни 2010 г. по отношение на вертикалните споразумения, свързани с условията, при които страните могат да закупуват, продават или препродават резервни части за моторни превозни средства и/или да предоставят услуги по ремонт и поддръжка на моторни превозни средства. Това означава, че за да бъдат освободени в съответствие с член 4 от този регламент, тези споразумения не само трябва да отговарят на условията за освобождаване съгласно общия регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения, но трябва също да не съдържат никакви сериозни ограничения за конкуренцията, наричани обикновено твърди ограничения, изброени в член 5 от регламента за групово освобождаване на моторни превозни средства. |
| --- | --- |

(14)

Регламентът за групово освобождаване на моторни превозни средства се прилага от 1 юни 2010 г. по отношение на вертикалните споразумения, свързани с условията, при които страните могат да закупуват, продават или препродават резервни части за моторни превозни средства и/или да предоставят услуги по ремонт и поддръжка на моторни превозни средства. Това означава, че за да бъдат освободени в съответствие с член 4 от този регламент, тези споразумения не само трябва да отговарят на условията за освобождаване съгласно общия регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения, но трябва също да не съдържат никакви сериозни ограничения за конкуренцията, наричани обикновено твърди ограничения, изброени в член 5 от регламента за групово освобождаване на моторни превозни средства.

| (15) | Поради обвързания по принцип с марката характер на пазарите за услуги по ремонт и поддръжка и за дистрибуция на резервни части конкуренцията на тези пазари по същността си е по-слаба в сравнение с пазара за продажба на нови моторни превозни средства. Въпреки повишаването на надеждността и удължаването на интервалите между услугите по поддръжка благодарение на технологичните подобрения, тенденцията към покачване на цените за отделните услуги по ремонт и поддръжка изпревари това развитие. На пазара за резервни части продуктите, носещи марката на производителя на автомобили, се конкурират с частите, доставени от доставчиците на оригинално оборудване (ДОО) и от други страни. Това поражда ценови натиск на тези пазари, което от своя страна води до натиск върху цените на пазарите за услуги по ремонт и поддръжка, тъй като резервните части съставляват голям процент от средните разходи за поправка. Освен това ремонтът и поддръжката представляват като цяло много голяма част от общите разходи на потребителите за моторни превозни средства, които от своя страна са значителен дял от средния потребителски бюджет. |
| --- | --- |

(15)

Поради обвързания по принцип с марката характер на пазарите за услуги по ремонт и поддръжка и за дистрибуция на резервни части конкуренцията на тези пазари по същността си е по-слаба в сравнение с пазара за продажба на нови моторни превозни средства. Въпреки повишаването на надеждността и удължаването на интервалите между услугите по поддръжка благодарение на технологичните подобрения, тенденцията към покачване на цените за отделните услуги по ремонт и поддръжка изпревари това развитие. На пазара за резервни части продуктите, носещи марката на производителя на автомобили, се конкурират с частите, доставени от доставчиците на оригинално оборудване (ДОО) и от други страни. Това поражда ценови натиск на тези пазари, което от своя страна води до натиск върху цените на пазарите за услуги по ремонт и поддръжка, тъй като резервните части съставляват голям процент от средните разходи за поправка. Освен това ремонтът и поддръжката представляват като цяло много голяма част от общите разходи на потребителите за моторни превозни средства, които от своя страна са значителен дял от средния потребителски бюджет.

| (16) | За да се решат конкретните проблеми за конкуренцията на пазарите за следпродажбени услуги за моторни превозни средства, общият регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения е допълнен от три твърди ограничения в регламента за групово освобождаване на моторни превозни средства, които се прилагат за споразумения за ремонт и поддръжка на моторни превозни средства и за доставка на резервни части. В раздел III от настоящите насоки се дават допълнителни насоки за тези допълнителни твърди ограничения. |
| --- | --- |

(16)

За да се решат конкретните проблеми за конкуренцията на пазарите за следпродажбени услуги за моторни превозни средства, общият регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения е допълнен от три твърди ограничения в регламента за групово освобождаване на моторни превозни средства, които се прилагат за споразумения за ремонт и поддръжка на моторни превозни средства и за доставка на резервни части. В раздел III от настоящите насоки се дават допълнителни насоки за тези допълнителни твърди ограничения.

III.   ПРИЛАГАНЕ НА ДОПЪЛНИТЕЛНИТЕ РАЗПОРЕДБИ В РЕГЛАМЕНТА ЗА ГРУПОВО ОСВОБОЖДАВАНЕ НА МОТОРНИ ПРЕВОЗНИ СРЕДСТВА

| (17) | Споразуменията няма да се ползват от груповото освобождаване, ако съдържат твърди ограничения. Тези ограничения са изброени в член 4 от общия регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения и член 5 от регламента за групово освобождаване на моторни превозни средства. Включването на такива ограничения в определено споразумение поражда презумпцията, че споразумението попада в обхвата на член 101, параграф 1 от Договора. То също така поражда презумпцията, че няма вероятност споразумението да изпълни условията посочени член 101, параграф 3, поради което груповото освобождаване не се прилага. Това обаче е оборима презумпция, която оставя открита възможността в отделни случаи предприятията да се обосноват със защита на ефикасността съгласно член 101, параграф 3 от Договора. |
| --- | --- |

(17)

Споразуменията няма да се ползват от груповото освобождаване, ако съдържат твърди ограничения. Тези ограничения са изброени в член 4 от общия регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения и член 5 от регламента за групово освобождаване на моторни превозни средства. Включването на такива ограничения в определено споразумение поражда презумпцията, че споразумението попада в обхвата на член 101, параграф 1 от Договора. То също така поражда презумпцията, че няма вероятност споразумението да изпълни условията посочени член 101, параграф 3, поради което груповото освобождаване не се прилага. Това обаче е оборима презумпция, която оставя открита възможността в отделни случаи предприятията да се обосноват със защита на ефикасността съгласно член 101, параграф 3 от Договора.

| (18) | Една от целите на Комисията по отношение на политиката на конкуренция в сектора на моторните превозни средства е да се защити достъпът на производителите на резервни части до пазара за следпродажбени услуги за моторни превозни средства, като по този начин се гарантира, че конкуриращите се марки резервни части продължават да бъдат достъпни за независимите и оторизираните сервизи, а също така и за търговците на резервни части на едро. Наличността на такива части облагодетелства значително потребителите, особено защото често има големи разлики между цените на частите, продавани или препродавани от производителя на моторното превозно средство, и на алтернативните части. Алтернативите на части с търговската марка на производителя на моторното превозно средство (части от производители на оригинално оборудване, ПОО) включват оригинални части, произведени и разпространявани от доставчиците на оригинално оборудване (части от доставчици на оригинално оборудване, ДОО), докато другите части, съответстващи на качеството на оригиналните компоненти, са доставени от производители на части с „еквивалентно качество“. |
| --- | --- |

(18)

Една от целите на Комисията по отношение на политиката на конкуренция в сектора на моторните превозни средства е да се защити достъпът на производителите на резервни части до пазара за следпродажбени услуги за моторни превозни средства, като по този начин се гарантира, че конкуриращите се марки резервни части продължават да бъдат достъпни за независимите и оторизираните сервизи, а също така и за търговците на резервни части на едро. Наличността на такива части облагодетелства значително потребителите, особено защото често има големи разлики между цените на частите, продавани или препродавани от производителя на моторното превозно средство, и на алтернативните части. Алтернативите на части с търговската марка на производителя на моторното превозно средство (части от производители на оригинално оборудване, ПОО) включват оригинални части, произведени и разпространявани от доставчиците на оригинално оборудване (части от доставчици на оригинално оборудване, ДОО), докато другите части, съответстващи на качеството на оригиналните компоненти, са доставени от производители на части с „еквивалентно качество“.

| (19) | „Оригинални части или оборудване“ означава части или устройства, произведени съобразно спецификациите и производствените норми, предоставени от производителя на моторното превозно средство за производството на части или оборудване на моторното превозно средство и за неговия монтаж. Това включва и части или оборудване, произведени на същия конвейер като посочените части или оборудване. Приема се до доказване на обратното, че частите представляват оригинални части, ако производителят удостовери, че те отговарят на качеството на компонентите, използвани при монтажа на моторното превозно средство, и са били произведени съобразно спецификациите и производствените норми на въпросното моторно превозно средство (вж. член 3, параграф 26 от Директива 2007/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 5 септември 2007 г. за създаване на рамка за одобрение на моторните превозни средства и техните ремаркета, както и на системи, компоненти и отделни технически възли, предназначени за такива превозни средства (Рамкова директива) (13)). |
| --- | --- |

(19)

„Оригинални части или оборудване“ означава части или устройства, произведени съобразно спецификациите и производствените норми, предоставени от производителя на моторното превозно средство за производството на части или оборудване на моторното превозно средство и за неговия монтаж. Това включва и части или оборудване, произведени на същия конвейер като посочените части или оборудване. Приема се до доказване на обратното, че частите представляват оригинални части, ако производителят удостовери, че те отговарят на качеството на компонентите, използвани при монтажа на моторното превозно средство, и са били произведени съобразно спецификациите и производствените норми на въпросното моторно превозно средство (вж. член 3, параграф 26 от Директива 2007/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 5 септември 2007 г. за създаване на рамка за одобрение на моторните превозни средства и техните ремаркета, както и на системи, компоненти и отделни технически възли, предназначени за такива превозни средства (Рамкова директива) (13)).

| (20) | За да бъдат считани частите за притежаващи „еквивалентно качество“, те трябва да са с достатъчно високо качество, за да може тяхната употреба да не застрашава репутацията на въпросната мрежа от оторизирани сервизи. Както при всеки друг стандарт за подбор производителят на моторни превозни средства може да представи доказателства, че дадена резервна част не отговаря на това изискване. |
| --- | --- |

(20)

За да бъдат считани частите за притежаващи „еквивалентно качество“, те трябва да са с достатъчно високо качество, за да може тяхната употреба да не застрашава репутацията на въпросната мрежа от оторизирани сервизи. Както при всеки друг стандарт за подбор производителят на моторни превозни средства може да представи доказателства, че дадена резервна част не отговаря на това изискване.

| (21) | В член 4, буква д) от общия регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения това се описва като твърдо ограничение за споразумение между доставчик на компоненти и купувач, който монтира тези компоненти, с цел да се възпрепятства или да се ограничи способността на доставчика да продава своите компоненти на крайни потребители, независими сервизи или други доставчици на услуги, които не са натоварени от купувача с поправката или поддръжката на стоките му. В член 5, букви а), б) и в) от регламента за групово освобождаване на моторни превозни средства се съдържат три допълнителни твърди ограничения, свързани със споразуменията за доставката на резервни части. |
| --- | --- |

(21)

В член 4, буква д) от общия регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения това се описва като твърдо ограничение за споразумение между доставчик на компоненти и купувач, който монтира тези компоненти, с цел да се възпрепятства или да се ограничи способността на доставчика да продава своите компоненти на крайни потребители, независими сервизи или други доставчици на услуги, които не са натоварени от купувача с поправката или поддръжката на стоките му. В член 5, букви а), б) и в) от регламента за групово освобождаване на моторни превозни средства се съдържат три допълнителни твърди ограничения, свързани със споразуменията за доставката на резервни части.

| (22) | Член 5, буква а) от регламента за групово освобождаване на моторни превозни средства се отнася до ограничението върху това членовете на система за селективна дистрибуция да продават на независими сервизи резервни части за моторни превозни средства. Тази разпоредба е уместна най-вече за определена категория части, наричани понякога патентовани части, които могат да бъдат получени единствено от производителя на моторни превозни средства или от членове на неговите оторизирани мрежи. Ако доставчик и дистрибутор се съгласят такива части да не се доставят на независими сервизи, възможно е това споразумение да ограничи достъпа на същите сервизи до пазара за услуги за ремонт и поддръжка и да не отговаря на изискванията на член 101 от Договора. |
| --- | --- |

(22)

Член 5, буква а) от регламента за групово освобождаване на моторни превозни средства се отнася до ограничението върху това членовете на система за селективна дистрибуция да продават на независими сервизи резервни части за моторни превозни средства. Тази разпоредба е уместна най-вече за определена категория части, наричани понякога патентовани части, които могат да бъдат получени единствено от производителя на моторни превозни средства или от членове на неговите оторизирани мрежи. Ако доставчик и дистрибутор се съгласят такива части да не се доставят на независими сервизи, възможно е това споразумение да ограничи достъпа на същите сервизи до пазара за услуги за ремонт и поддръжка и да не отговаря на изискванията на член 101 от Договора.

| (23) | Член 5, буква б) от регламента за групово освобождаване на моторни превозни средства се отнася до всяко пряко или косвено ограничение, договорено между доставчик на резервни части, ремонтни инструменти или диагностично или друго оборудване и производител на моторни превозни средства, което ограничава възможността на доставчика да продава тези стоки на оторизирани и/или независими дистрибутори и сервизи. Така наречените „споразумения за инструменти“ между доставчиците на компоненти и производителите на моторни превозни средства представляват пример за възможните непреки ограничения от този тип. Във връзка с това следва да се прави позоваване на Известие на Комисията от 18 декември 1978 г. относно нейната оценка на определени договори за подизпълнение във връзка с член 85, параграф 1 от Договора за ЕИО (14) (Известие за подизпълнение). По принцип член 101, параграф 1 от Договора не се прилага за спогодба, съгласно която производител на моторни превозни средства предоставя инструмент на производител на компоненти, който е необходим за производството на определени компоненти, споделя разходите за разработване на продукта или дава своя принос чрез предоставянето на необходими (15) права на интелектуална собственост или ноу-хау и не позволява този принос да се използва за производството на части, които да се продават директно на пазара за следпродажбени услуги. От друга страна, ако производител на моторни превозни средства задължи доставчик на компоненти да прехвърли своята собственост върху такъв инструмент или правата си на интелектуална собственост или ноу-хау, ако поеме само незначителна част от разходите за разработване на продукта или не предостави принос под формата на необходими инструменти, права на интелектуална собственост или ноу-хау, това няма да се счита за действително споразумение за подизпълнение. Следователно споразумението може да попадне в приложното поле на член 101, параграф 1 от Договора и да бъде разглеждано в съответствие с разпоредбите на регламента за групово освобождаване. |
| --- | --- |

(23)

Член 5, буква б) от регламента за групово освобождаване на моторни превозни средства се отнася до всяко пряко или косвено ограничение, договорено между доставчик на резервни части, ремонтни инструменти или диагностично или друго оборудване и производител на моторни превозни средства, което ограничава възможността на доставчика да продава тези стоки на оторизирани и/или независими дистрибутори и сервизи. Така наречените „споразумения за инструменти“ между доставчиците на компоненти и производителите на моторни превозни средства представляват пример за възможните непреки ограничения от този тип. Във връзка с това следва да се прави позоваване на Известие на Комисията от 18 декември 1978 г. относно нейната оценка на определени договори за подизпълнение във връзка с член 85, параграф 1 от Договора за ЕИО (14) (Известие за подизпълнение). По принцип член 101, параграф 1 от Договора не се прилага за спогодба, съгласно която производител на моторни превозни средства предоставя инструмент на производител на компоненти, който е необходим за производството на определени компоненти, споделя разходите за разработване на продукта или дава своя принос чрез предоставянето на необходими (15) права на интелектуална собственост или ноу-хау и не позволява този принос да се използва за производството на части, които да се продават директно на пазара за следпродажбени услуги. От друга страна, ако производител на моторни превозни средства задължи доставчик на компоненти да прехвърли своята собственост върху такъв инструмент или правата си на интелектуална собственост или ноу-хау, ако поеме само незначителна част от разходите за разработване на продукта или не предостави принос под формата на необходими инструменти, права на интелектуална собственост или ноу-хау, това няма да се счита за действително споразумение за подизпълнение. Следователно споразумението може да попадне в приложното поле на член 101, параграф 1 от Договора и да бъде разглеждано в съответствие с разпоредбите на регламента за групово освобождаване.

| (24) | Член 5, буква в) от регламента за групово освобождаване на моторни превозни средства се отнася до ограничението, договорено между производител на моторни превозни средства, който използва компоненти за първоначално сглобяване на моторни превозни средства, и доставчика на такива компоненти, което ограничава възможностите на последния да постави търговската си марка или лого ефективно и на видно място на доставените компоненти или на резервните части. С цел да се разшири изборът на потребителите, сервизите и потребителите следва да имат възможност да определят кои резервни части, различни от носещите марката на производителя на автомобила, доставени от алтернативни доставчици, са съвместими с определено моторно превозно средство. Поставянето на търговска марка или лого върху компонентите и върху резервните части улеснява идентифицирането на съвместимите части за подмяна, които могат да бъдат получени от ДОО. Като не позволяват това, производителите на моторни превозни средства могат да ограничат пускането на пазара на части ДОО и да ограничат избора на потребителите по начин, който противоречи на разпоредбите на член 101 от Договора. |
| --- | --- |

(24)

Член 5, буква в) от регламента за групово освобождаване на моторни превозни средства се отнася до ограничението, договорено между производител на моторни превозни средства, който използва компоненти за първоначално сглобяване на моторни превозни средства, и доставчика на такива компоненти, което ограничава възможностите на последния да постави търговската си марка или лого ефективно и на видно място на доставените компоненти или на резервните части. С цел да се разшири изборът на потребителите, сервизите и потребителите следва да имат възможност да определят кои резервни части, различни от носещите марката на производителя на автомобила, доставени от алтернативни доставчици, са съвместими с определено моторно превозно средство. Поставянето на търговска марка или лого върху компонентите и върху резервните части улеснява идентифицирането на съвместимите части за подмяна, които могат да бъдат получени от ДОО. Като не позволяват това, производителите на моторни превозни средства могат да ограничат пускането на пазара на части ДОО и да ограничат избора на потребителите по начин, който противоречи на разпоредбите на член 101 от Договора.

IV.   ОЦЕНКА НА ОПРЕДЕЛЕНИ ОГРАНИЧЕНИЯ

| (25) | Страните по вертикални споразумения в сектора на моторните превозни средства следва да използват настоящите насоки като допълнение към общите насоки относно вертикалните ограничения и във връзка с тях, за да извършат оценка на съвместимостта на определени ограничения с член 101 от Договора. В настоящия раздел се дават конкретни насоки относно снабдяването с продукт от една марка и селективната дистрибуция, представляващи две области, които са особено уместни за оценяването на категориите споразумения, посочени в раздел II от настоящите насоки. |
| --- | --- |

(25)

Страните по вертикални споразумения в сектора на моторните превозни средства следва да използват настоящите насоки като допълнение към общите насоки относно вертикалните ограничения и във връзка с тях, за да извършат оценка на съвместимостта на определени ограничения с член 101 от Договора. В настоящия раздел се дават конкретни насоки относно снабдяването с продукт от една марка и селективната дистрибуция, представляващи две области, които са особено уместни за оценяването на категориите споразумения, посочени в раздел II от настоящите насоки.

1.   Задължения за снабдяване с продукт от една марка

i)   Оценка на задълженията за снабдяване с продукт от една марка съгласно регламентите за групово освобождаване

| (26) | Съгласно член 3 от регламента за групово освобождаване на моторни превозни средства във връзка с член 5, параграф 1, буква а) от общия регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения, доставчик и дистрибутор на моторни превозни средства, които държат дял от съответния пазар, ненадвишаващ 30 %, могат да се постигнат съгласие за задължение за снабдяване с продукт от една марка, което задължава дистрибутора да закупува превозни средства единствено от доставчика или от други фирми, посочени от доставчика, при условие че продължителността на такова задължение за въздържане от конкуренция е ограничено до пет години или по-малко. Същите принципи се прилагат за споразумения между доставчиците и техните оторизирани сервизи и/или дистрибутори на резервни части. Удължаването на договора за период, по-голям от пет години, изисква изричното съгласие на двете страни, като не трябва да съществуват пречки за дистрибутора да прекрати ефективно задължението за въздържане от конкуренция в края на петгодишния период. Задълженията за въздържане от конкуренция не са обхванати от регламентите за групово освобождаване, когато тяхната продължителност е неопределена или превишава пет години, въпреки че при тези обстоятелства регламентите за групово освобождаване ще продължат да се прилагат за останалата част от вертикалното споразумение. Същото се отнася и за задължения за въздържане от конкуренция, които мълчаливо се подновяват за период, по-голям от пет години. За мълчаливо подновяване на въпросното задължение за снабдяване с продукт от една марка ще се считат пречки, заплахи за прекратяване или индикации, че задължението за снабдяване с продукт от една марка ще бъде наново наложено, преди да е изтекъл достатъчен период от време, за да може дистрибуторът или новият доставчик да амортизира невъзвръщаемите си инвестиции. |
| --- | --- |

(26)

Съгласно член 3 от регламента за групово освобождаване на моторни превозни средства във връзка с член 5, параграф 1, буква а) от общия регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения, доставчик и дистрибутор на моторни превозни средства, които държат дял от съответния пазар, ненадвишаващ 30 %, могат да се постигнат съгласие за задължение за снабдяване с продукт от една марка, което задължава дистрибутора да закупува превозни средства единствено от доставчика или от други фирми, посочени от доставчика, при условие че продължителността на такова задължение за въздържане от конкуренция е ограничено до пет години или по-малко. Същите принципи се прилагат за споразумения между доставчиците и техните оторизирани сервизи и/или дистрибутори на резервни части. Удължаването на договора за период, по-голям от пет години, изисква изричното съгласие на двете страни, като не трябва да съществуват пречки за дистрибутора да прекрати ефективно задължението за въздържане от конкуренция в края на петгодишния период. Задълженията за въздържане от конкуренция не са обхванати от регламентите за групово освобождаване, когато тяхната продължителност е неопределена или превишава пет години, въпреки че при тези обстоятелства регламентите за групово освобождаване ще продължат да се прилагат за останалата част от вертикалното споразумение. Същото се отнася и за задължения за въздържане от конкуренция, които мълчаливо се подновяват за период, по-голям от пет години. За мълчаливо подновяване на въпросното задължение за снабдяване с продукт от една марка ще се считат пречки, заплахи за прекратяване или индикации, че задължението за снабдяване с продукт от една марка ще бъде наново наложено, преди да е изтекъл достатъчен период от време, за да може дистрибуторът или новият доставчик да амортизира невъзвръщаемите си инвестиции.

| (27) | В съответствие с член 5, параграф 1, буква в) от общия регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения всяко пряко или косвено задължение, налагащо на членовете на селективна дистрибуторска система да не продават търговските марки на отделни конкурентни доставчици, не попада в обхвата на освобождаването. Следва да се обърне специално внимание на начина, по който задълженията за снабдяване с продукт от една марка се прилагат към съществуващите дистрибутори на много марки, за да се гарантира, че въпросните задължения не са част от цялостна стратегия за отстраняване на конкуренция, упражнена от един или повече конкретни доставчици и особено от новонавлезли на пазара или по-слаби конкуренти. Такива опасения могат да възникнат по-специално, ако праговете на пазарния дял, посочени в параграф 34 от настоящите насоки, са надхвърлени и ако доставчикът, налагащ такъв вид ограничения, е с позиция на съответния пазар, която му позволява да допринася значително за цялостния ефект на препятстване (16). |
| --- | --- |

(27)

В съответствие с член 5, параграф 1, буква в) от общия регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения всяко пряко или косвено задължение, налагащо на членовете на селективна дистрибуторска система да не продават търговските марки на отделни конкурентни доставчици, не попада в обхвата на освобождаването. Следва да се обърне специално внимание на начина, по който задълженията за снабдяване с продукт от една марка се прилагат към съществуващите дистрибутори на много марки, за да се гарантира, че въпросните задължения не са част от цялостна стратегия за отстраняване на конкуренция, упражнена от един или повече конкретни доставчици и особено от новонавлезли на пазара или по-слаби конкуренти. Такива опасения могат да възникнат по-специално, ако праговете на пазарния дял, посочени в параграф 34 от настоящите насоки, са надхвърлени и ако доставчикът, налагащ такъв вид ограничения, е с позиция на съответния пазар, която му позволява да допринася значително за цялостния ефект на препятстване (16).

| (28) | Задълженията за въздържане от конкуренция във вертикални споразумения не представляват твърди ограничения, но въпреки това в зависимост от пазарните условия могат да имат отрицателен ефект, който може да доведе до това споразуменията да попаднат в приложното поле на член 101, параграф 1 от Договора (17). Такъв вреден ефект може да се породи, ако се увеличат пречките за навлизане или разширяване на пазара, които водят до изключване от пазара на конкурентни доставчици и до вреди за потребителите, особено като се увеличат цените на продуктите или се ограничи изборът на продуктите, намали се качеството им или нивото на иновация за продуктите. |
| --- | --- |

(28)

Задълженията за въздържане от конкуренция във вертикални споразумения не представляват твърди ограничения, но въпреки това в зависимост от пазарните условия могат да имат отрицателен ефект, който може да доведе до това споразуменията да попаднат в приложното поле на член 101, параграф 1 от Договора (17). Такъв вреден ефект може да се породи, ако се увеличат пречките за навлизане или разширяване на пазара, които водят до изключване от пазара на конкурентни доставчици и до вреди за потребителите, особено като се увеличат цените на продуктите или се ограничи изборът на продуктите, намали се качеството им или нивото на иновация за продуктите.

| (29) | Задълженията за въздържане от конкуренция могат обаче да имат и положителен ефект, който да обоснове прилагането на член 101, параграф 3 от Договора. Те могат по-специално да помогнат за преодоляване на проблема с „получаването наготово“, според който един доставчик се ползва от инвестициите, направени от друг. Например доставчик може да инвестира в помещенията на дистрибутор, но по този начин да привлече клиенти за конкурентна марка, която също се продава в тези помещения. Същото се отнася и за другите видове инвестиции, направени от доставчика, например инвестициите в обучението, които могат да се използват от дистрибутора, за да продава моторни превозни средства на конкурентни производители. |
| --- | --- |

(29)

Задълженията за въздържане от конкуренция могат обаче да имат и положителен ефект, който да обоснове прилагането на член 101, параграф 3 от Договора. Те могат по-специално да помогнат за преодоляване на проблема с „получаването наготово“, според който един доставчик се ползва от инвестициите, направени от друг. Например доставчик може да инвестира в помещенията на дистрибутор, но по този начин да привлече клиенти за конкурентна марка, която също се продава в тези помещения. Същото се отнася и за другите видове инвестиции, направени от доставчика, например инвестициите в обучението, които могат да се използват от дистрибутора, за да продава моторни превозни средства на конкурентни производители.

| (30) | Друг положителен ефект от задълженията за въздържане от конкуренция в сектора на моторните превозни средства е свързан с подобряването на имиджа на марката и репутацията на дистрибуторската мрежа. Това ограничение може да спомогне за създаване и поддържане на имидж на марката чрез налагане на известна мярка за еднообразие и качествена стандартизация на дистрибуторите и по този начин да увеличи привлекателността на дадена марка за крайния потребител и да увеличи нейните продажби. |
| --- | --- |

(30)

Друг положителен ефект от задълженията за въздържане от конкуренция в сектора на моторните превозни средства е свързан с подобряването на имиджа на марката и репутацията на дистрибуторската мрежа. Това ограничение може да спомогне за създаване и поддържане на имидж на марката чрез налагане на известна мярка за еднообразие и качествена стандартизация на дистрибуторите и по този начин да увеличи привлекателността на дадена марка за крайния потребител и да увеличи нейните продажби.

| (31) | Член 1, буква г) от общия регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения определя задължение за въздържане от конкуренция, както следва:






  „а) | всяко пряко или косвено задължение, налагащо на купувача да не произвежда, купува, продава или препродава стоки или услуги, които се конкурират с договорните стоки или услуги, или |
| --- | --- | --- |

(31)

Член 1, буква г) от общия регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения определя задължение за въздържане от конкуренция, както следва:

„а)

всяко пряко или косвено задължение, налагащо на купувача да не произвежда, купува, продава или препродава стоки или услуги, които се конкурират с договорните стоки или услуги, или

| б) | всяко пряко или косвено задължение на купувача да купува от доставчика или от друго предприятие, посочено от доставчика, повече от 80 % от всички покупки на купувача на договорните стоки или услуги и техните заместители на съответния пазар.“ |
| --- | --- |

б)

всяко пряко или косвено задължение на купувача да купува от доставчика или от друго предприятие, посочено от доставчика, повече от 80 % от всички покупки на купувача на договорните стоки или услуги и техните заместители на съответния пазар.“

| (32) | Освен преките методи за обвързване на дистрибутора със своите собствени марки, доставчикът може да използва и косвени методи със същия ефект. В сектора на моторните превозни средства тези косвени методи могат да включват качествени стандарти, предназначени специално да обезкуражат дистрибуторите да продават продукти от конкурентни марки (18), бонуси, които зависят от съгласието на дистрибутора да продава изключително една марка, отстъпки за постигнати цели или други определени изисквания, като изискването за учредяване на отделно юридическо лице за конкурентната марка или задължението за излагане на допълнителната конкурентна марка в отделен шоурум в географско място, където изпълнението на такова изискване не би било икономически оправдано (например слабо населени места). |
| --- | --- |

(32)

Освен преките методи за обвързване на дистрибутора със своите собствени марки, доставчикът може да използва и косвени методи със същия ефект. В сектора на моторните превозни средства тези косвени методи могат да включват качествени стандарти, предназначени специално да обезкуражат дистрибуторите да продават продукти от конкурентни марки (18), бонуси, които зависят от съгласието на дистрибутора да продава изключително една марка, отстъпки за постигнати цели или други определени изисквания, като изискването за учредяване на отделно юридическо лице за конкурентната марка или задължението за излагане на допълнителната конкурентна марка в отделен шоурум в географско място, където изпълнението на такова изискване не би било икономически оправдано (например слабо населени места).

| (33) | Груповото освобождаване, предвидено в общия регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения, обхваща всички форми на преки или косвени задължения за въздържане от конкуренция, при условие че пазарният дял на доставчика и неговия дистрибутор не превишава 30 %, а продължителността на това задължение за въздържане от конкуренция не превишава пет години. Обаче дори в случаи, при които отделните споразумения отговарят на тези условия, прилагането на задължения за въздържане от конкуренция може да доведе до антиконкурентен ефект, който няма да бъде компенсиран от техния положителен ефект. В отрасъла на моторните превозни средства такива нетни антиконкурентни ефекти биха могли да произтичат по-специално от кумулативни ефекти, водещи до изключване на конкурентни марки от пазара. |
| --- | --- |

(33)

Груповото освобождаване, предвидено в общия регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения, обхваща всички форми на преки или косвени задължения за въздържане от конкуренция, при условие че пазарният дял на доставчика и неговия дистрибутор не превишава 30 %, а продължителността на това задължение за въздържане от конкуренция не превишава пет години. Обаче дори в случаи, при които отделните споразумения отговарят на тези условия, прилагането на задължения за въздържане от конкуренция може да доведе до антиконкурентен ефект, който няма да бъде компенсиран от техния положителен ефект. В отрасъла на моторните превозни средства такива нетни антиконкурентни ефекти биха могли да произтичат по-специално от кумулативни ефекти, водещи до изключване на конкурентни марки от пазара.

| (34) | При дистрибуцията на моторни превозни средства на нивото на търговията на дребно няма вероятност от възникване на препятстване от този тип на пазари, където всички доставчици имат пазарни дялове под 30 % и където общият процент на всички продажби на моторни превозни средства, които подлежат на задължения за снабдяване с продукт от една марка на въпросния пазар (тоест общият свързан пазарен дял) е под 40 % (19). В ситуации, при които съществува един недоминиращ доставчик с пазарен дял над 30 % от съответния пазар, докато пазарните дялове на всички други доставчици са под 30 %, няма вероятност от възникване на кумулативни антиконкурентни ефекти, докато общият свързан пазарен дял не превишава 30 %. |
| --- | --- |

(34)

При дистрибуцията на моторни превозни средства на нивото на търговията на дребно няма вероятност от възникване на препятстване от този тип на пазари, където всички доставчици имат пазарни дялове под 30 % и където общият процент на всички продажби на моторни превозни средства, които подлежат на задължения за снабдяване с продукт от една марка на въпросния пазар (тоест общият свързан пазарен дял) е под 40 % (19). В ситуации, при които съществува един недоминиращ доставчик с пазарен дял над 30 % от съответния пазар, докато пазарните дялове на всички други доставчици са под 30 %, няма вероятност от възникване на кумулативни антиконкурентни ефекти, докато общият свързан пазарен дял не превишава 30 %.

| (35) | Ако достъпът до съответния пазар за продажба на нови моторни превозни средства и конкуренцията на този пазар са сериозно ограничени от кумулативния ефект на паралелни мрежи от подобни вертикални споразумения, съдържащи задълженията за снабдяване с продукт от една марка, ползата от груповото освобождаване може да бъде оттеглена от Комисията съгласно член 29 от Регламент (ЕО) No 1/2003 на Съвета от 16 декември 2002 г. относно изпълнението на правилата за конкуренция, предвидени в членове 81 и 82 от Договора (20). Решение за оттегляне на ползата може да бъде адресирано по-специално до тези доставчици, които допринасят значително за кумулативен ефект, водещ до препятстване на съответния пазар. Ако това се случи на национален пазар, националните органи по конкуренцията на държавата-членка също имат право да оттеглят ползата от груповото освобождаване по отношение на тези територия. |
| --- | --- |

(35)

Ако достъпът до съответния пазар за продажба на нови моторни превозни средства и конкуренцията на този пазар са сериозно ограничени от кумулативния ефект на паралелни мрежи от подобни вертикални споразумения, съдържащи задълженията за снабдяване с продукт от една марка, ползата от груповото освобождаване може да бъде оттеглена от Комисията съгласно член 29 от Регламент (ЕО) No 1/2003 на Съвета от 16 декември 2002 г. относно изпълнението на правилата за конкуренция, предвидени в членове 81 и 82 от Договора (20). Решение за оттегляне на ползата може да бъде адресирано по-специално до тези доставчици, които допринасят значително за кумулативен ефект, водещ до препятстване на съответния пазар. Ако това се случи на национален пазар, националните органи по конкуренцията на държавата-членка също имат право да оттеглят ползата от груповото освобождаване по отношение на тези територия.

| (36) | Освен това, ако паралелни системи от споразумения, които съдържат сходни вертикални ограничения, обхващат повече от 50 % от даден пазар, Комисията може да приеме регламент, с който да обяви груповото освобождаване за неприложимо на въпросния пазар по отношение на тези ограничения. По-специално, такава ситуация може да настъпи, ако кумулативните ефекти, произтичащи от широка употреба на задължения за снабдяване с продукт от една марка, води до вреди за потребителите на този пазар. |
| --- | --- |

(36)

Освен това, ако паралелни системи от споразумения, които съдържат сходни вертикални ограничения, обхващат повече от 50 % от даден пазар, Комисията може да приеме регламент, с който да обяви груповото освобождаване за неприложимо на въпросния пазар по отношение на тези ограничения. По-специално, такава ситуация може да настъпи, ако кумулативните ефекти, произтичащи от широка употреба на задължения за снабдяване с продукт от една марка, води до вреди за потребителите на този пазар.

| (37) | По отношение на оценката на задължения за минимални покупки, изчислени въз основа на общите годишни изисквания на дистрибутора, може да бъде оправдано оттеглянето на груповото освобождаване в случай на възникване на кумулативни антиконкурентни ефекти, дори ако доставчикът наложи задължение за минимални покупки, което е под 80 % от лимита, установен в член 1, буква г) от общия регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения. Страните следва да решат дали предвид съответните фактически обстоятелства, ако на дистрибутора бъде наложено задължението да гарантира, че определен процент от общия размер на покупките му на моторни превозни средства е от марката на доставчика, това ще го възпрепятства от вземане на една или повече допълнителни конкурентни марки. В тази перспектива дори изискване за минимални покупки на равнище, по-ниско от 80 % от общите годишни покупки, ще бъде равносилно на задължение за снабдяване с продукт от една марка, ако задължава дистрибутор, който желае да работи с нова избрана от него марка на конкурентен производител, да закупува толкова превозни средства от марката, която продава понастоящем, че бизнесът на този дистрибутор да стане икономически неустойчив (21). Такова изискване за минимални покупки ще бъде също равносилно на задължение за снабдяване с продукт от една марка, ако задължава конкурентен доставчик да раздели прогнозния си обем продажби на определена територия между няколко дистрибутори, което ще доведе до дублиране на инвестициите и фрагментиране на продажбите. |
| --- | --- |

(37)

По отношение на оценката на задължения за минимални покупки, изчислени въз основа на общите годишни изисквания на дистрибутора, може да бъде оправдано оттеглянето на груповото освобождаване в случай на възникване на кумулативни антиконкурентни ефекти, дори ако доставчикът наложи задължение за минимални покупки, което е под 80 % от лимита, установен в член 1, буква г) от общия регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения. Страните следва да решат дали предвид съответните фактически обстоятелства, ако на дистрибутора бъде наложено задължението да гарантира, че определен процент от общия размер на покупките му на моторни превозни средства е от марката на доставчика, това ще го възпрепятства от вземане на една или повече допълнителни конкурентни марки. В тази перспектива дори изискване за минимални покупки на равнище, по-ниско от 80 % от общите годишни покупки, ще бъде равносилно на задължение за снабдяване с продукт от една марка, ако задължава дистрибутор, който желае да работи с нова избрана от него марка на конкурентен производител, да закупува толкова превозни средства от марката, която продава понастоящем, че бизнесът на този дистрибутор да стане икономически неустойчив (21). Такова изискване за минимални покупки ще бъде също равносилно на задължение за снабдяване с продукт от една марка, ако задължава конкурентен доставчик да раздели прогнозния си обем продажби на определена територия между няколко дистрибутори, което ще доведе до дублиране на инвестициите и фрагментиране на продажбите.

ii)   Оценка на задълженията за снабдяване с продукт от една марка, които не са обхванати от регламентите за групово освобождаване

| (38) | От страните може да се изиска също така да оценят съвместимостта на задълженията за снабдяване с продукт от една марка с правилата за конкуренцията по отношение на споразумения, които не отговарят на изискванията за групово освобождаване, защото пазарните дялове на страните превишават 30 % или продължителността на споразумението превишава пет години. Следователно тези споразумения ще бъдат разгледани поотделно, за да се установи дали попадат в приложното поле на член 101, параграф 1 от Договора, и ако е така, дали могат да бъдат демонстрирано, че ефективността компенсира възможни антиконкурентни ефекти. В такъв случай споразуменията бика могли да се ползват от изключението, посочено в член 101, параграф 3 от Договора. При оценяването на отделните случаи се прилагат общите принципи, посочени в раздел VI.2.1 на общите насоки относно вертикалните ограничения. |
| --- | --- |

(38)

От страните може да се изиска също така да оценят съвместимостта на задълженията за снабдяване с продукт от една марка с правилата за конкуренцията по отношение на споразумения, които не отговарят на изискванията за групово освобождаване, защото пазарните дялове на страните превишават 30 % или продължителността на споразумението превишава пет години. Следователно тези споразумения ще бъдат разгледани поотделно, за да се установи дали попадат в приложното поле на член 101, параграф 1 от Договора, и ако е така, дали могат да бъдат демонстрирано, че ефективността компенсира възможни антиконкурентни ефекти. В такъв случай споразуменията бика могли да се ползват от изключението, посочено в член 101, параграф 3 от Договора. При оценяването на отделните случаи се прилагат общите принципи, посочени в раздел VI.2.1 на общите насоки относно вертикалните ограничения.

| (39) | По-специално, споразумения, сключени между производител на моторни превозни средства или неговия вносител, от една страна, и дистрибутори на резервни части и/или оторизирани сервизи, от друга, няма да попаднат в обхвата на регламентите за групово освобождаване, когато пазарните дялове на страните превишат прага от 30 %, какъвто вероятно ще бъде случаят при повечето подобни споразумения. Задълженията за снабдяване с продукт от една марка, които ще трябва да бъдат оценени при тези обстоятелства, включват всички видове ограничения, които ограничават пряко или непряко способността на оторизираните дистрибутори или сервизи да получават от трети страни оригинални резервни части или такива с еквивалентно качество. Обаче задължението за оторизиран сервиз да използва оригинални резервни части, доставени от производителя на моторното превозно средство, за ремонтни дейности под гаранция, за безплатно обслужване и за работа по изтегляне на моторното превозно средство от пазара няма да се счита за задължение за снабдяване с продукт от една марка, а по-скоро за обективно обосновано изискване. |
| --- | --- |

(39)

По-специално, споразумения, сключени между производител на моторни превозни средства или неговия вносител, от една страна, и дистрибутори на резервни части и/или оторизирани сервизи, от друга, няма да попаднат в обхвата на регламентите за групово освобождаване, когато пазарните дялове на страните превишат прага от 30 %, какъвто вероятно ще бъде случаят при повечето подобни споразумения. Задълженията за снабдяване с продукт от една марка, които ще трябва да бъдат оценени при тези обстоятелства, включват всички видове ограничения, които ограничават пряко или непряко способността на оторизираните дистрибутори или сервизи да получават от трети страни оригинални резервни части или такива с еквивалентно качество. Обаче задължението за оторизиран сервиз да използва оригинални резервни части, доставени от производителя на моторното превозно средство, за ремонтни дейности под гаранция, за безплатно обслужване и за работа по изтегляне на моторното превозно средство от пазара няма да се счита за задължение за снабдяване с продукт от една марка, а по-скоро за обективно обосновано изискване.

| (40) | Ще се наложи да бъдат оценени поотделно и задълженията за снабдяване с продукт от една марка за дистрибуцията на нови моторни превозни средства, когато тяхната продължителност надхвърля пет години и/или когато пазарният дял на доставчика надхвърля 30 %, като някои доставчици в някои държави-членки могат да се намират в това положение. При тези обстоятелства страните следва да отчитат не само пазарния дял на доставчика и на купувача, но също и общия свързан пазарен дял, като се вземат предвид праговете, посочени в параграф 34. Над тези прагове отделните случаи ще бъдат оценявани в съответствие с общите принципи, посочени в раздел VI.2.1 на общите насоки относно вертикалните ограничения. |
| --- | --- |

(40)

Ще се наложи да бъдат оценени поотделно и задълженията за снабдяване с продукт от една марка за дистрибуцията на нови моторни превозни средства, когато тяхната продължителност надхвърля пет години и/или когато пазарният дял на доставчика надхвърля 30 %, като някои доставчици в някои държави-членки могат да се намират в това положение. При тези обстоятелства страните следва да отчитат не само пазарния дял на доставчика и на купувача, но също и общия свързан пазарен дял, като се вземат предвид праговете, посочени в параграф 34. Над тези прагове отделните случаи ще бъдат оценявани в съответствие с общите принципи, посочени в раздел VI.2.1 на общите насоки относно вертикалните ограничения.

| (41) | Извън приложното поле на регламентите за групово освобождаване при извършването на оценката на задълженията за минимални покупки, изчислени въз основа на общите годишни изисквания на дистрибутора, ще се отчитат всички съответни фактически обстоятелства. По-специално, задължение за минимални покупки на ниво, по-ниско от 80 % от общите годишни покупки, ще бъде равносилно на задължение за снабдяване с продукт от една марка, ако пречи на дистрибуторите да търгуват с една или повече допълнителни конкурентни марки. |
| --- | --- |

(41)

Извън приложното поле на регламентите за групово освобождаване при извършването на оценката на задълженията за минимални покупки, изчислени въз основа на общите годишни изисквания на дистрибутора, ще се отчитат всички съответни фактически обстоятелства. По-специално, задължение за минимални покупки на ниво, по-ниско от 80 % от общите годишни покупки, ще бъде равносилно на задължение за снабдяване с продукт от една марка, ако пречи на дистрибуторите да търгуват с една или повече допълнителни конкурентни марки.

2.   Селективна дистрибуция

| (42) | Понастоящем селективната дистрибуция представлява преобладващата форма на дистрибуция в сектора на моторните превозни средства. Тя е широко използвана при дистрибуцията на моторни превозни средства, както и при ремонта, поддръжката и дистрибуцията на резервни части. |
| --- | --- |

(42)

Понастоящем селективната дистрибуция представлява преобладващата форма на дистрибуция в сектора на моторните превозни средства. Тя е широко използвана при дистрибуцията на моторни превозни средства, както и при ремонта, поддръжката и дистрибуцията на резервни части.

| (43) | При чисто качествената селективна дистрибуция дистрибуторите и сервизите се избират единствено въз основа на обективни критерии, изисквани от естеството на продукта или услугата, например технически умения на персонала по продажбите, разположението на оборудването за продажба, техниките за продажба и типа на услугата при продажбата, която се предоставя от дистрибутора (22). Прилагането на такива критерии не поставя пряко ограничение върху броя на дистрибуторите или сервизите, допуснати в мрежата на доставчика. Като цяло се счита, че изцяло качествената селективна дистрибуция не попада в обхвата на член 101, параграф 1 от Договора поради липса на антиконкурентен ефект, при условие че са изпълнени три условия. Първо, естеството на въпросния продукт трябва да налага използването на селективна дистрибуция, в смисъл че подобна система трябва да представлява легитимно изискване по отношение на естеството на съответния продукт за запазване на качеството му и гарантиране на правилната му употреба. Второ, дистрибуторите или сервизите трябва да се избират въз основа на обективни критерии от качествен характер, които са валидни в еднаква степен за всички потенциални препродаващи търговци и не се прилагат по дискриминационен начин. Трето, заложените критерии не трябва да надхвърлят рамките на необходимото. |
| --- | --- |

(43)

При чисто качествената селективна дистрибуция дистрибуторите и сервизите се избират единствено въз основа на обективни критерии, изисквани от естеството на продукта или услугата, например технически умения на персонала по продажбите, разположението на оборудването за продажба, техниките за продажба и типа на услугата при продажбата, която се предоставя от дистрибутора (22). Прилагането на такива критерии не поставя пряко ограничение върху броя на дистрибуторите или сервизите, допуснати в мрежата на доставчика. Като цяло се счита, че изцяло качествената селективна дистрибуция не попада в обхвата на член 101, параграф 1 от Договора поради липса на антиконкурентен ефект, при условие че са изпълнени три условия. Първо, естеството на въпросния продукт трябва да налага използването на селективна дистрибуция, в смисъл че подобна система трябва да представлява легитимно изискване по отношение на естеството на съответния продукт за запазване на качеството му и гарантиране на правилната му употреба. Второ, дистрибуторите или сервизите трябва да се избират въз основа на обективни критерии от качествен характер, които са валидни в еднаква степен за всички потенциални препродаващи търговци и не се прилагат по дискриминационен начин. Трето, заложените критерии не трябва да надхвърлят рамките на необходимото.

| (44) | Докато качествената селективна дистрибуция включва подбор на дистрибутори или сервизи само въз основа на обективни критерии, изисквани от естеството на продукта или услугата, количественият подбор добавя допълнителни критерии за подбор, които ограничават по по-пряк начин потенциалния брой на дистрибуторите или сервизите, като се фиксира пряко техният брой или като се изисква например минимално ниво на продажбите. Мрежите, основани на количествени критерии, обикновено се считат за по-ограничаващи от мрежите, които разчитат единствено на качествен подбор, и съответно е по-вероятно да попаднат в обхвата на член 101, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(44)

Докато качествената селективна дистрибуция включва подбор на дистрибутори или сервизи само въз основа на обективни критерии, изисквани от естеството на продукта или услугата, количественият подбор добавя допълнителни критерии за подбор, които ограничават по по-пряк начин потенциалния брой на дистрибуторите или сервизите, като се фиксира пряко техният брой или като се изисква например минимално ниво на продажбите. Мрежите, основани на количествени критерии, обикновено се считат за по-ограничаващи от мрежите, които разчитат единствено на качествен подбор, и съответно е по-вероятно да попаднат в обхвата на член 101, параграф 1 от Договора.

| (45) | Ако споразуменията за селективна дистрибуция попадат в обхвата на член 101, параграф 1 от Договора, ще бъде необходимо страните да преценят дали техните споразумения могат да се ползват от регламентите за групово освобождаване или поотделно — от изключението в член 101, параграф 3 от Договора. |
| --- | --- |

(45)

Ако споразуменията за селективна дистрибуция попадат в обхвата на член 101, параграф 1 от Договора, ще бъде необходимо страните да преценят дали техните споразумения могат да се ползват от регламентите за групово освобождаване или поотделно — от изключението в член 101, параграф 3 от Договора.

i)   Оценка на селективната дистрибуция съгласно регламентите за групово освобождаване

| (46) | Чрез регламентите за групово освобождаване се освобождават споразумения за селективна дистрибуция, независимо дали се използват количествени или изцяло качествени критерии, ако пазарните дялове на страните не превишават 30 %. Освобождаването обаче се подчинява на условието споразуменията да не съдържат нито едно от твърдите ограничения, посочени в член 4 от общия регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения и член 5 от регламента за групово освобождаване на моторни превозни средства, както и нито едно от изключените ограничения, описани в член 5 от общия регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения. |
| --- | --- |

(46)

Чрез регламентите за групово освобождаване се освобождават споразумения за селективна дистрибуция, независимо дали се използват количествени или изцяло качествени критерии, ако пазарните дялове на страните не превишават 30 %. Освобождаването обаче се подчинява на условието споразуменията да не съдържат нито едно от твърдите ограничения, посочени в член 4 от общия регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения и член 5 от регламента за групово освобождаване на моторни превозни средства, както и нито едно от изключените ограничения, описани в член 5 от общия регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения.

| (47) | Три от твърдите ограничения в общия регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения се отнасят конкретно до селективната дистрибуция. В член 4, буква б) като твърдо се описва ограничаването на територията на която, или на потребителите, на които купувач, който е страна по споразумението, може да продава договорните стоки или услуги, с изключение на ограничаването на продажбите на неоторизирани дистрибутори от страна на членовете на селективна дистрибуторска система на пазари, където функционира такава система. В член 4, буква в) като твърди се описват споразуменията, при които се ограничават активните или пасивните продажби на крайните потребители от страна на членовете на селективна дистрибуторска система, функционираща на ниво на търговия на дребно, без да се засяга възможността да бъде забранено на член на системата да действа извън неразрешено място на установяване, докато член 4, буква г) се отнася до ограничаването на насрещните доставки между дистрибутори в рамките на селективна дистрибуторска система, включително между дистрибутори, функциониращи на различно ниво на търговията. Тези три твърди ограничения са уместни специално за дистрибуцията на моторни превозни средства. |
| --- | --- |

(47)

Три от твърдите ограничения в общия регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения се отнасят конкретно до селективната дистрибуция. В член 4, буква б) като твърдо се описва ограничаването на територията на която, или на потребителите, на които купувач, който е страна по споразумението, може да продава договорните стоки или услуги, с изключение на ограничаването на продажбите на неоторизирани дистрибутори от страна на членовете на селективна дистрибуторска система на пазари, където функционира такава система. В член 4, буква в) като твърди се описват споразуменията, при които се ограничават активните или пасивните продажби на крайните потребители от страна на членовете на селективна дистрибуторска система, функционираща на ниво на търговия на дребно, без да се засяга възможността да бъде забранено на член на системата да действа извън неразрешено място на установяване, докато член 4, буква г) се отнася до ограничаването на насрещните доставки между дистрибутори в рамките на селективна дистрибуторска система, включително между дистрибутори, функциониращи на различно ниво на търговията. Тези три твърди ограничения са уместни специално за дистрибуцията на моторни превозни средства.

| (48) | Вътрешният пазар позволява на потребителите да купуват моторни превозни средства в други държави-членки и да се възползват от ценовите разлики между тях, поради което Комисията счита защитата на паралелната търговия в този сектор за важна за конкуренцията цел. Възможността за потребителя да закупи стоки в други държави-членки е особено важна, що се отнася до моторните превозни средства, предвид високата цена на стоката и преките ползи под формата на по-ниски цени, от които се възползват потребителите, купуващи моторни превозни средства на друго място в Съюза. Поради това Комисията следи за това споразуменията за дистрибуция да не ограничават паралелната търговия, тъй като не може да се очаква това ограничение да отговаря на условията на член 101, параграф 3 от Договора (23). |
| --- | --- |

(48)

Вътрешният пазар позволява на потребителите да купуват моторни превозни средства в други държави-членки и да се възползват от ценовите разлики между тях, поради което Комисията счита защитата на паралелната търговия в този сектор за важна за конкуренцията цел. Възможността за потребителя да закупи стоки в други държави-членки е особено важна, що се отнася до моторните превозни средства, предвид високата цена на стоката и преките ползи под формата на по-ниски цени, от които се възползват потребителите, купуващи моторни превозни средства на друго място в Съюза. Поради това Комисията следи за това споразуменията за дистрибуция да не ограничават паралелната търговия, тъй като не може да се очаква това ограничение да отговаря на условията на член 101, параграф 3 от Договора (23).

| (49) | Комисията е завела няколко дела срещу производители на моторни превозни средства за възпрепятстване на тази търговия и нейните решения бяха потвърдени до голяма степен от европейските съдилища (24). Този опит показва, че ограниченията върху паралелната търговия могат да придобиват различна форма. Определен доставчик може например да окаже натиск върху дистрибутори, да ги заплаши с прекратяване на договора, да не изплаща бонусите, да откаже да спазва гаранциите на моторните превозни средства, внесени от потребител или в резултат на насрещни доставки между дистрибуторите, установени в различни държави-членки, или да накара дистрибутор да чака значително по-дълго за доставка на идентично моторно превозно средство, когато въпросният потребител живее в друга държава-членка. |
| --- | --- |

(49)

Комисията е завела няколко дела срещу производители на моторни превозни средства за възпрепятстване на тази търговия и нейните решения бяха потвърдени до голяма степен от европейските съдилища (24). Този опит показва, че ограниченията върху паралелната търговия могат да придобиват различна форма. Определен доставчик може например да окаже натиск върху дистрибутори, да ги заплаши с прекратяване на договора, да не изплаща бонусите, да откаже да спазва гаранциите на моторните превозни средства, внесени от потребител или в резултат на насрещни доставки между дистрибуторите, установени в различни държави-членки, или да накара дистрибутор да чака значително по-дълго за доставка на идентично моторно превозно средство, когато въпросният потребител живее в друга държава-членка.

| (50) | Конкретен пример за непреки ограничения върху паралелната търговия възниква, когато даден дистрибутор няма възможност да получава нови моторни превозни средства заедно с необходимите спецификации за трансгранични продажби. При тези конкретни обстоятелства ползата от груповото освобождаване може да зависи от това дали доставчикът доставя на своите дистрибутори моторни превозни средства със спецификации, идентични с онези, продавани в други държави-членки на потребителите от тези страни (т.нар. „клауза за наличност“) (25). |
| --- | --- |

(50)

Конкретен пример за непреки ограничения върху паралелната търговия възниква, когато даден дистрибутор няма възможност да получава нови моторни превозни средства заедно с необходимите спецификации за трансгранични продажби. При тези конкретни обстоятелства ползата от груповото освобождаване може да зависи от това дали доставчикът доставя на своите дистрибутори моторни превозни средства със спецификации, идентични с онези, продавани в други държави-членки на потребителите от тези страни (т.нар. „клауза за наличност“) (25).

| (51) | За целите на прилагането на груповото освобождаване и по-конкретно относно прилагането на член 4, буква в) от общия регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения, понятието „крайни потребители“ включва лизингови дружества. Това означава по-специално, че дистрибуторите в системите за селективна дистрибуция не могат да бъдат възпирани да продават нови моторни превозни средства на избраните от тях лизингови дружества. Доставчик, използващ селективна дистрибуция, може обаче да попречи на дистрибуторите си да продават нови моторни превозни средства на лизингови дружества, когато съществува доказуем риск, че тези дружества ще ги препродадат, докато са все още нови. Следователно доставчик може да изиска от дилър, преди да продава на конкретно предприятие, да провери приложените общи лизингови условия, за да установи дали въпросното предприятие е наистина лизингово дружество, а не неоторизиран препродавач. Обаче задължаването на дилъра да предостави на доставчика си копия от всяко лизингово споразумение, преди дилърът да продаде моторното превозно средство на лизингово дружество, може да бъде равносилно на непряко ограничаване на продажбите. |
| --- | --- |

(51)

За целите на прилагането на груповото освобождаване и по-конкретно относно прилагането на член 4, буква в) от общия регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения, понятието „крайни потребители“ включва лизингови дружества. Това означава по-специално, че дистрибуторите в системите за селективна дистрибуция не могат да бъдат възпирани да продават нови моторни превозни средства на избраните от тях лизингови дружества. Доставчик, използващ селективна дистрибуция, може обаче да попречи на дистрибуторите си да продават нови моторни превозни средства на лизингови дружества, когато съществува доказуем риск, че тези дружества ще ги препродадат, докато са все още нови. Следователно доставчик може да изиска от дилър, преди да продава на конкретно предприятие, да провери приложените общи лизингови условия, за да установи дали въпросното предприятие е наистина лизингово дружество, а не неоторизиран препродавач. Обаче задължаването на дилъра да предостави на доставчика си копия от всяко лизингово споразумение, преди дилърът да продаде моторното превозно средство на лизингово дружество, може да бъде равносилно на непряко ограничаване на продажбите.

| (52) | Понятието „крайни потребители“ обхваща и потребителите, които купуват чрез посредник. Посредникът е лице или предприятие, което купува ново моторно превозно средство от името на даден потребител, без да е член на мрежата за дистрибуция. Тези оператори изпълняват важна роля в сектора на моторните превозни средства, по-специално като улесняват потребителите при закупуването на моторни превозни средства в други държави-членки. Доказателството за статут на посредник следва по правило да се установява чрез получено преди трансакцията валидно пълномощно, включващо името и адреса на потребителя. Използването на интернет като средство за привличане на клиенти във връзка с дадена гама моторни превозни средства и за събиране на електронни пълномощни не засяга статута на посредник. Посредниците следва да се разграничават от независимите препродавачи, които купуват моторни превозни средства с цел препродажба и не извършват дейност от името на конкретни потребители. Независимите препродавачи не трябва да се считат за крайни потребители за целите на груповото освобождаване. |
| --- | --- |

(52)

Понятието „крайни потребители“ обхваща и потребителите, които купуват чрез посредник. Посредникът е лице или предприятие, което купува ново моторно превозно средство от името на даден потребител, без да е член на мрежата за дистрибуция. Тези оператори изпълняват важна роля в сектора на моторните превозни средства, по-специално като улесняват потребителите при закупуването на моторни превозни средства в други държави-членки. Доказателството за статут на посредник следва по правило да се установява чрез получено преди трансакцията валидно пълномощно, включващо името и адреса на потребителя. Използването на интернет като средство за привличане на клиенти във връзка с дадена гама моторни превозни средства и за събиране на електронни пълномощни не засяга статута на посредник. Посредниците следва да се разграничават от независимите препродавачи, които купуват моторни превозни средства с цел препродажба и не извършват дейност от името на конкретни потребители. Независимите препродавачи не трябва да се считат за крайни потребители за целите на груповото освобождаване.

ii)   Оценка на селективната дистрибуция извън обхвата на регламентите за групово освобождаване

| (53) | Както е обяснено в параграф 175 от общите насоки относно вертикалните ограничения, възможните рискове за конкуренцията в резултат на селективната дистрибуция са намаляване на конкуренцията между дистрибутори на една и съща марка, и по-специално в случай на кумулативен ефект, изключване на определен вид или видове дистрибутори от пазара и улесняване на тайно договаряне между доставчици или купувачи. |
| --- | --- |

(53)

Както е обяснено в параграф 175 от общите насоки относно вертикалните ограничения, възможните рискове за конкуренцията в резултат на селективната дистрибуция са намаляване на конкуренцията между дистрибутори на една и съща марка, и по-специално в случай на кумулативен ефект, изключване на определен вид или видове дистрибутори от пазара и улесняване на тайно договаряне между доставчици или купувачи.

| (54) | За да се оценят възможните антиконкурентни ефекти от селективната дистрибуция съгласно член 101, параграф 1 от Договора, е необходимо да се направи разграничение между чисто качествената селективна дистрибуция и количествената селективна дистрибуция. Както е посочено в параграф 43, качествената селективна дистрибуция по принцип не попада в обхвата на член 101, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(54)

За да се оценят възможните антиконкурентни ефекти от селективната дистрибуция съгласно член 101, параграф 1 от Договора, е необходимо да се направи разграничение между чисто качествената селективна дистрибуция и количествената селективна дистрибуция. Както е посочено в параграф 43, качествената селективна дистрибуция по принцип не попада в обхвата на член 101, параграф 1 от Договора.

| (55) | Фактът, че мрежа от споразумения не се ползва от груповото освобождаване, тъй като пазарният дял на една или повече от страните превишава прага за освобождаване от 30 %, не означава, че такива споразумения са незаконни. Вместо това, страните по такива споразумения трябва да ги анализират поотделно, за да проверят дали попадат в обхвата на член 101, параграф 1 от Договора, и ако е така, дали все пак е възможно да се ползват от изключението, предвидено в член 101, параграф 3 от Договора. |
| --- | --- |

(55)

Фактът, че мрежа от споразумения не се ползва от груповото освобождаване, тъй като пазарният дял на една или повече от страните превишава прага за освобождаване от 30 %, не означава, че такива споразумения са незаконни. Вместо това, страните по такива споразумения трябва да ги анализират поотделно, за да проверят дали попадат в обхвата на член 101, параграф 1 от Договора, и ако е така, дали все пак е възможно да се ползват от изключението, предвидено в член 101, параграф 3 от Договора.

| (56) | По отношение на специфичните аспекти на дистрибуцията на нови моторни превозни средства, количествената селективна дистрибуция отговаря най-общо на условията на член 101, параграф 3 от Договора, ако пазарните дялове на страните не превишават 40 %. Страните по такива споразумения обаче следва да не забравят, че наличието на определени стандарти за подбор би могло да има ефект върху това дали техните споразумения отговарят на условията на член 101, параграф 3 от Договора. Например, въпреки че използването на клаузи относно местоположението в споразуменията за селективна дистрибуция на нови моторни превозни средства, тоест споразумения, съдържащи забрана за членовете на система за селективна дистрибуция да извършват дейности от неразрешено място на установяване,обикновено дава своя принос към ефикасността под формата на по-ефикасна логистика и предвидимо покритие на мрежата, тези ползи могат да бъдат неутрализирани от недостатъците, ако пазарният дял на доставчика е много голям, и при тези обстоятелства за такива клаузи може да се окаже невъзможно да се ползват от изключението в член 101, параграф 3 от Договора. |
| --- | --- |

(56)

По отношение на специфичните аспекти на дистрибуцията на нови моторни превозни средства, количествената селективна дистрибуция отговаря най-общо на условията на член 101, параграф 3 от Договора, ако пазарните дялове на страните не превишават 40 %. Страните по такива споразумения обаче следва да не забравят, че наличието на определени стандарти за подбор би могло да има ефект върху това дали техните споразумения отговарят на условията на член 101, параграф 3 от Договора. Например, въпреки че използването на клаузи относно местоположението в споразуменията за селективна дистрибуция на нови моторни превозни средства, тоест споразумения, съдържащи забрана за членовете на система за селективна дистрибуция да извършват дейности от неразрешено място на установяване,обикновено дава своя принос към ефикасността под формата на по-ефикасна логистика и предвидимо покритие на мрежата, тези ползи могат да бъдат неутрализирани от недостатъците, ако пазарният дял на доставчика е много голям, и при тези обстоятелства за такива клаузи може да се окаже невъзможно да се ползват от изключението в член 101, параграф 3 от Договора.

| (57) | Индивидуалната оценка на селективната дистрибуция за оторизираните сервизи също повдига специфични въпроси. Доколкото съществува пазар за услуги по ремонт и поддръжка (26), който е отделен от пазара за продажба на нови моторни превозни средства, той се счита за специфичен за конкретната марка. На този пазар основният източник на конкуренция произтича от конкурентното взаимодействие между независимите и оторизираните сервизи на въпросната марка. |
| --- | --- |

(57)

Индивидуалната оценка на селективната дистрибуция за оторизираните сервизи също повдига специфични въпроси. Доколкото съществува пазар за услуги по ремонт и поддръжка (26), който е отделен от пазара за продажба на нови моторни превозни средства, той се счита за специфичен за конкретната марка. На този пазар основният източник на конкуренция произтича от конкурентното взаимодействие между независимите и оторизираните сервизи на въпросната марка.

| (58) | Независимите сервизи осигуряват по-конкретно конкурентен натиск от жизненоважно значение, тъй като техният бизнес модел и свързаните с него оперативни разходи са различни от тези на оторизираните мрежи. Освен това за разлика от неоторизираните сервизи, които до голяма степен използват части, произведени от производителя на моторното превозно средство, независимите сервизи по принцип по-често използват други марки, като по този начин позволяват на собственика на моторно превозно средство да избере между конкурентни части. Също така, предвид факта, че голямото мнозинство от поправките на нови моторни превозни средства се извършва в оторизираните сервизи, е важно да се запази ефективната конкуренция между оторизираните сервизи, което може да се гарантира само ако остане открит достъпът до мрежите за новонавлизащите участници на пазара. |
| --- | --- |

(58)

Независимите сервизи осигуряват по-конкретно конкурентен натиск от жизненоважно значение, тъй като техният бизнес модел и свързаните с него оперативни разходи са различни от тези на оторизираните мрежи. Освен това за разлика от неоторизираните сервизи, които до голяма степен използват части, произведени от производителя на моторното превозно средство, независимите сервизи по принцип по-често използват други марки, като по този начин позволяват на собственика на моторно превозно средство да избере между конкурентни части. Също така, предвид факта, че голямото мнозинство от поправките на нови моторни превозни средства се извършва в оторизираните сервизи, е важно да се запази ефективната конкуренция между оторизираните сервизи, което може да се гарантира само ако остане открит достъпът до мрежите за новонавлизащите участници на пазара.

| (59) | Новата правна рамка улеснява Комисията и националните органи по конкуренцията да защитават конкуренцията между независимите и оторизираните сервизи, както и между членовете на всяка мрежа от оторизирани сервизи. По-специално, намаляването на прага на пазарния дял за качествна селективна дистрибуция от 100 % на 30 % дава по-голяма възможност за действие на органите по конкуренцията. |
| --- | --- |

(59)

Новата правна рамка улеснява Комисията и националните органи по конкуренцията да защитават конкуренцията между независимите и оторизираните сервизи, както и между членовете на всяка мрежа от оторизирани сервизи. По-специално, намаляването на прага на пазарния дял за качествна селективна дистрибуция от 100 % на 30 % дава по-голяма възможност за действие на органите по конкуренцията.

| (60) | Ето защо, когато оценяват отражението върху конкуренцията от вертикални споразумения на пазара за следпродажбени услуги на моторни превозни средства, страните следва да осъзнават решимостта на Комисията да запази конкуренцията както между членовете на мрежите от оторизирани сервизи, така и между тези членове и независимите сервизи. За тази цел следва да се обърне особено внимание на три конкретни типа поведение, които могат да ограничат тази конкуренция: възпрепятстване на достъпа на независимите сервизи до техническа информация, злоупотреба със законовите и/или удължените гаранции, за да бъдат изключени независимите сервизи, или поставяне на условия за достъпа до мрежите от оторизирани сервизи въз основа на критерии, които не са свързани с качеството. |
| --- | --- |

(60)

Ето защо, когато оценяват отражението върху конкуренцията от вертикални споразумения на пазара за следпродажбени услуги на моторни превозни средства, страните следва да осъзнават решимостта на Комисията да запази конкуренцията както между членовете на мрежите от оторизирани сервизи, така и между тези членове и независимите сервизи. За тази цел следва да се обърне особено внимание на три конкретни типа поведение, които могат да ограничат тази конкуренция: възпрепятстване на достъпа на независимите сервизи до техническа информация, злоупотреба със законовите и/или удължените гаранции, за да бъдат изключени независимите сервизи, или поставяне на условия за достъпа до мрежите от оторизирани сервизи въз основа на критерии, които не са свързани с качеството.

| (61) | Въпреки че следващите три подраздела се отнасят конкретно до селективната дистрибуция, същите ефекти на антиконкурентно препятстване биха могли да се получат от други видове вертикални споразумения, които пряко или косвено ограничават броя на сервизните партньори, които са договорно обвързани с производител на моторни превозни средства. |
| --- | --- |

(61)

Въпреки че следващите три подраздела се отнасят конкретно до селективната дистрибуция, същите ефекти на антиконкурентно препятстване биха могли да се получат от други видове вертикални споразумения, които пряко или косвено ограничават броя на сервизните партньори, които са договорно обвързани с производител на моторни превозни средства.

Достъп на независими оператори до техническа информация

| (62) | Въпреки че за изцяло качествената селективна дистрибуция най-общо се счита, че попада извън обхвата на член 101, параграф 1 от Договора поради липса на антиконкурентни ефекти (27), споразуменията за качествена селективна дистрибуция, сключени с оторизирани сервизи и/или дистрибутори на части, могат да бъдат обхванати от член 101, параграф 1, ако в контекста на тези споразумения една от страните действа по начин, който изключва независимите оператори от пазара, например като не им се предоставя техническа информация, свързана с ремонта и поддръжката. В този контекст понятието за независими оператори включва независими сервизи, производители и дистрибутори на резервни части, производители на оборудване или инструменти за поддръжка, издатели на техническа информация, автомобилни клубове, оператори за пътна помощ, оператори, които предлагат услуги за контрол и тестване, и оператори, които предлагат обучение за монтьори. |
| --- | --- |

(62)

Въпреки че за изцяло качествената селективна дистрибуция най-общо се счита, че попада извън обхвата на член 101, параграф 1 от Договора поради липса на антиконкурентни ефекти (27), споразуменията за качествена селективна дистрибуция, сключени с оторизирани сервизи и/или дистрибутори на части, могат да бъдат обхванати от член 101, параграф 1, ако в контекста на тези споразумения една от страните действа по начин, който изключва независимите оператори от пазара, например като не им се предоставя техническа информация, свързана с ремонта и поддръжката. В този контекст понятието за независими оператори включва независими сервизи, производители и дистрибутори на резервни части, производители на оборудване или инструменти за поддръжка, издатели на техническа информация, автомобилни клубове, оператори за пътна помощ, оператори, които предлагат услуги за контрол и тестване, и оператори, които предлагат обучение за монтьори.

| (63) | Доставчиците осигуряват на своите оторизирани сервизи пълната техническа информация, необходима за извършване на ремонт на моторните превознисредства от техните марки, и често са единствените предприятия, които могат да осигурят на сервизите цялата техническа информация, която им е нужна за съответните марки. При тези обстоятелства, ако доставчикът не може да осигури на независимите оператори подходящ достъп до своята техническа информация за извършване на ремонтна дейност и дейност по поддръжка на конкретната марка, възможният отрицателен ефект, произтичащ от неговите споразумения с оторизирани сервизи и/или дистрибутори на части, може да бъде засилен и да доведе до попадане на споразуменията в обхвата на член 101, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(63)

Доставчиците осигуряват на своите оторизирани сервизи пълната техническа информация, необходима за извършване на ремонт на моторните превознисредства от техните марки, и често са единствените предприятия, които могат да осигурят на сервизите цялата техническа информация, която им е нужна за съответните марки. При тези обстоятелства, ако доставчикът не може да осигури на независимите оператори подходящ достъп до своята техническа информация за извършване на ремонтна дейност и дейност по поддръжка на конкретната марка, възможният отрицателен ефект, произтичащ от неговите споразумения с оторизирани сервизи и/или дистрибутори на части, може да бъде засилен и да доведе до попадане на споразуменията в обхвата на член 101, параграф 1 от Договора.

| (64) | Освен това липсата на достъп до необходимата техническа информация може да доведе до ограничаване на пазарната позиция на независимите оператори, като причини вреди за потребителя, изразяващи се в значително намаляване на избора на резервни части, по-високи цени на ремонтните услуги и услугите по поддръжка, намаляване на избора на сервизи и потенциални проблеми с безопасността. При тези обстоятелства, ефикасността, която обикновено може да се очаква от споразуменията за оторизирана ремонтна дейност и дистрибуция на резервни части, няма да неутрализира този антиконкурентен ефект, и следователно въпросните споразумения няма да отговарят на условията, посочени в член 101, параграф 3 от Договора. |
| --- | --- |

(64)

Освен това липсата на достъп до необходимата техническа информация може да доведе до ограничаване на пазарната позиция на независимите оператори, като причини вреди за потребителя, изразяващи се в значително намаляване на избора на резервни части, по-високи цени на ремонтните услуги и услугите по поддръжка, намаляване на избора на сервизи и потенциални проблеми с безопасността. При тези обстоятелства, ефикасността, която обикновено може да се очаква от споразуменията за оторизирана ремонтна дейност и дистрибуция на резервни части, няма да неутрализира този антиконкурентен ефект, и следователно въпросните споразумения няма да отговарят на условията, посочени в член 101, параграф 3 от Договора.

| (65) | В Регламент (ЕО) No 715/2007 на Европейския парламент и на Съвета от 20 юни 2007 г. за типово одобрение на моторни превозни средства по отношение на емисиите от леки превозни средства за превоз на пътници и товари (Евро 5 и Евро 6) и за достъпа до информация за ремонт и техническо обслужване на превозни средства (28), както и в Регламент (ЕО) No 692/2008 на Комисията от 18 юли 2008 г. за прилагане и изменение на Регламент (ЕО) No 715/2007 на Европейския парламент и на Съвета за типово одобрение на моторни превозни средства по отношение на емисиите от леки превозни средства за превоз на пътници и товари (Евро 5 и Евро 6) и за достъпа до информация за ремонт и техническо обслужване на превозни средства (29) се предвижда система за разпространение на информация за ремонта и поддръжката на пътнически автомобили, пуснати на пазара от 1 септември 2009 г. В Регламент (ЕО) No 595/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 18 юни 2009 г. за одобрението на типа на моторни превозни средства и двигатели по отношение на емисиите от тежки превозни средства (Евро 6) и за достъпа до информация за ремонта и техническото обслужване на превозните средства (30) и в мерките за прилагането му се предвижда възвеждането такава система за товарни превозни средства, пуснати на пазара от 1 януари 2013 г. Комисията ще вземе предвид тези регламенти, когато прави оценка на случаи на съмнение за укриване на техническа информация за ремонт и поддръжка за моторни превозни средства, пуснати на пазара преди тези дати. При проучване дали укриване на определена информация може да доведе до попадане на въпросните споразумения в обхвата на член 101, параграф 1 от Договора, следва да бъдат взети предвид редица фактори, сред които:






  а) | дали въпросната информация представлява техническа информация или е информация от друг тип, например търговска информация (31), чието укриване е законно. |
| --- | --- | --- |

(65)

В Регламент (ЕО) No 715/2007 на Европейския парламент и на Съвета от 20 юни 2007 г. за типово одобрение на моторни превозни средства по отношение на емисиите от леки превозни средства за превоз на пътници и товари (Евро 5 и Евро 6) и за достъпа до информация за ремонт и техническо обслужване на превозни средства (28), както и в Регламент (ЕО) No 692/2008 на Комисията от 18 юли 2008 г. за прилагане и изменение на Регламент (ЕО) No 715/2007 на Европейския парламент и на Съвета за типово одобрение на моторни превозни средства по отношение на емисиите от леки превозни средства за превоз на пътници и товари (Евро 5 и Евро 6) и за достъпа до информация за ремонт и техническо обслужване на превозни средства (29) се предвижда система за разпространение на информация за ремонта и поддръжката на пътнически автомобили, пуснати на пазара от 1 септември 2009 г. В Регламент (ЕО) No 595/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 18 юни 2009 г. за одобрението на типа на моторни превозни средства и двигатели по отношение на емисиите от тежки превозни средства (Евро 6) и за достъпа до информация за ремонта и техническото обслужване на превозните средства (30) и в мерките за прилагането му се предвижда възвеждането такава система за товарни превозни средства, пуснати на пазара от 1 януари 2013 г. Комисията ще вземе предвид тези регламенти, когато прави оценка на случаи на съмнение за укриване на техническа информация за ремонт и поддръжка за моторни превозни средства, пуснати на пазара преди тези дати. При проучване дали укриване на определена информация може да доведе до попадане на въпросните споразумения в обхвата на член 101, параграф 1 от Договора, следва да бъдат взети предвид редица фактори, сред които:

а)

дали въпросната информация представлява техническа информация или е информация от друг тип, например търговска информация (31), чието укриване е законно.

| б) | дали укриването на тази техническа информация ще има значително влияние върху способността на независимите сервизи да извършват своите дейности и да оказват конкурентен натиск на пазара; |
| --- | --- |

б)

дали укриването на тази техническа информация ще има значително влияние върху способността на независимите сервизи да извършват своите дейности и да оказват конкурентен натиск на пазара;

| в) | дали въпросната техническа информация е предоставена на членовете на съответната мрежа от оторизирани сервизи. Ако е предоставена на мрежата от оторизирани сервизи под каквато и да е форма, следва да бъде предоставена и на независими оператори на недискриминационна основа; |
| --- | --- |

в)

дали въпросната техническа информация е предоставена на членовете на съответната мрежа от оторизирани сервизи. Ако е предоставена на мрежата от оторизирани сервизи под каквато и да е форма, следва да бъде предоставена и на независими оператори на недискриминационна основа;

| г) | дали въпросната техническа информация в крайна сметка (32) ще бъде използвана за ремонт и поддръжка на моторни превозни средства, или ще бъде използвана за друга цел (33), като например за производството на резервни части или инструменти. |
| --- | --- |

г)

дали въпросната техническа информация в крайна сметка (32) ще бъде използвана за ремонт и поддръжка на моторни превозни средства, или ще бъде използвана за друга цел (33), като например за производството на резервни части или инструменти.

| (66) | Технологичният прогрес води до това, че понятието за техническа информация е неизяснено. Понастоящем конкретните примери за техническа информация включват софтуер, кодове за грешки и други параметри заедно с актуализациите, необходими за работа с електронни блокове за управление, с оглед въвеждането или възстановяването на настройки, препоръчани от доставчика, номера за идентифициране на превозното средство или всякакви други методи за идентифициране на моторното превозно средство, каталози за части, процедури за ремонт и поддръжка, работни решения, получени в резултат на практически опит и свързани с проблеми, типични за определен модел или партида, както и уведомления за изтегляне от пазара и други уведомления за идентифициране на ремонтни дейности, които могат да бъдат извършвани безплатно в рамките на мрежата от оторизирани сервизи. Кодът на резервна част или друга информация, необходима за идентифициране на правилната маркова резервна част на производителя на автомобили, която отговаря на конкретно моторно превозно средство (тоест частта, която производителят на автомобили обикновено доставя на членовете на своите оторизирани мрежи за поправката на въпросното моторно превозно средство), също представлява техническа информация (34). Списъкът, изложен в член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 715/2007 и в Регламент (ЕО) No 595/2009, следва също да се използва като ръководство за това какво приема Комисията за техническа информация за целите на прилагането на член 101 от Договора. |
| --- | --- |

(66)

Технологичният прогрес води до това, че понятието за техническа информация е неизяснено. Понастоящем конкретните примери за техническа информация включват софтуер, кодове за грешки и други параметри заедно с актуализациите, необходими за работа с електронни блокове за управление, с оглед въвеждането или възстановяването на настройки, препоръчани от доставчика, номера за идентифициране на превозното средство или всякакви други методи за идентифициране на моторното превозно средство, каталози за части, процедури за ремонт и поддръжка, работни решения, получени в резултат на практически опит и свързани с проблеми, типични за определен модел или партида, както и уведомления за изтегляне от пазара и други уведомления за идентифициране на ремонтни дейности, които могат да бъдат извършвани безплатно в рамките на мрежата от оторизирани сервизи. Кодът на резервна част или друга информация, необходима за идентифициране на правилната маркова резервна част на производителя на автомобили, която отговаря на конкретно моторно превозно средство (тоест частта, която производителят на автомобили обикновено доставя на членовете на своите оторизирани мрежи за поправката на въпросното моторно превозно средство), също представлява техническа информация (34). Списъкът, изложен в член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 715/2007 и в Регламент (ЕО) No 595/2009, следва също да се използва като ръководство за това какво приема Комисията за техническа информация за целите на прилагането на член 101 от Договора.

| (67) | Начинът за предоставяне на техническа информация също има значение за оценяването на съвместимостта с член 101 от Договора на споразуменията с оторизираните сервизи. Следва да се осигурява достъп при поискване и без излишно забавяне, информацията следва да се предостави под такава форма, че да може да се използва, а цената, заплащана за информацията, не трябва да обезкуражава достъпа до нея чрез отказ да се вземе предвид степента, в която тя се използва от независимия оператор. От доставчика на моторни превозни средства следва да се изисква да осигури достъп на независимите оператори до техническата информация, свързана с новите моторни превозни средства, веднага щом такъв достъп се осигури на неговите оторизирани сервизи, и независимите оператори не трябва да се задължават да купуват повече от необходимата им за съответната работа информация. Член 101 от Договора не съдържа обаче задължение за доставчика да предоставя техническа информация в стандартизирана форма или чрез определена техническа система, като стандарта CEN/ISO или формата OASIS, както е посочено в Регламент (ЕО) No 715/2007 и Регламент (ЕО) No 295/2009 от 18 март 2009 г. относно класирането на някои стоки в Комбинираната номенклатура (35). |
| --- | --- |

(67)

Начинът за предоставяне на техническа информация също има значение за оценяването на съвместимостта с член 101 от Договора на споразуменията с оторизираните сервизи. Следва да се осигурява достъп при поискване и без излишно забавяне, информацията следва да се предостави под такава форма, че да може да се използва, а цената, заплащана за информацията, не трябва да обезкуражава достъпа до нея чрез отказ да се вземе предвид степента, в която тя се използва от независимия оператор. От доставчика на моторни превозни средства следва да се изисква да осигури достъп на независимите оператори до техническата информация, свързана с новите моторни превозни средства, веднага щом такъв достъп се осигури на неговите оторизирани сервизи, и независимите оператори не трябва да се задължават да купуват повече от необходимата им за съответната работа информация. Член 101 от Договора не съдържа обаче задължение за доставчика да предоставя техническа информация в стандартизирана форма или чрез определена техническа система, като стандарта CEN/ISO или формата OASIS, както е посочено в Регламент (ЕО) No 715/2007 и Регламент (ЕО) No 295/2009 от 18 март 2009 г. относно класирането на някои стоки в Комбинираната номенклатура (35).

| (68) | Горните съображения обхващат и достъпа на независимите оператори до инструменти и обучение. Понятието „инструменти“ в този контекст включва инструменти за електронна диагностика и други инструменти за ремонт заедно със свързания с тях софтуер и неговите периодични актуализации, както и следпродажбените услуги за такива средства. |
| --- | --- |

(68)

Горните съображения обхващат и достъпа на независимите оператори до инструменти и обучение. Понятието „инструменти“ в този контекст включва инструменти за електронна диагностика и други инструменти за ремонт заедно със свързания с тях софтуер и неговите периодични актуализации, както и следпродажбените услуги за такива средства.

Злоупотреба с гаранции

| (69) | Основаните на базата на качествена селективна дистрибуция споразумения също могат да бъдат обхванати от член 101, параграф 1 от Договора, ако доставчикът и членовете на оторизираната му мрежа пряко или косвено запазват ремонтните дейности на определени категории моторни превозни средства за членове на своите оторизирани мрежи. Това може да стане например, като се постави като изискване за получаване на гаранция от производителя за купувача, независимо дали законна или удължена гаранция, крайният потребител да поръчва дейностите по ремонт и поддръжка на моторното превозно средство, които не са обхванати от гаранцията, да се извършват само от оторизиран сервиз от мрежата. Същото се отнася и за гаранционните условия, които изискват при смяната на резервни части, необхванати от гаранцията да се използва марката резервни части на производителя. Също така изглежда съмнително дали споразумения за селективна дистрибуция, съдържащи такива практики, биха могли да донесат ползи за потребителите, които да позволят на въпросните споразумения да се ползват от изключението в член 101, параграф 3 от Договора. Ако обаче доставчик основателно откаже да изпълни посочен в гаранцията иск въз основа на това, че ситуацията, довела до въпросния иск, е предизвикана от сервиз, който не е извършил правилно определена ремонтна дейност или дейност по поддръжка, или произтича от използване на лошокачествени резервни части, това няма да окаже влияние върху съвместимостта на споразуменията на доставчика за сервизна дейност с правилата за конкуренцията. |
| --- | --- |

(69)

Основаните на базата на качествена селективна дистрибуция споразумения също могат да бъдат обхванати от член 101, параграф 1 от Договора, ако доставчикът и членовете на оторизираната му мрежа пряко или косвено запазват ремонтните дейности на определени категории моторни превозни средства за членове на своите оторизирани мрежи. Това може да стане например, като се постави като изискване за получаване на гаранция от производителя за купувача, независимо дали законна или удължена гаранция, крайният потребител да поръчва дейностите по ремонт и поддръжка на моторното превозно средство, които не са обхванати от гаранцията, да се извършват само от оторизиран сервиз от мрежата. Същото се отнася и за гаранционните условия, които изискват при смяната на резервни части, необхванати от гаранцията да се използва марката резервни части на производителя. Също така изглежда съмнително дали споразумения за селективна дистрибуция, съдържащи такива практики, биха могли да донесат ползи за потребителите, които да позволят на въпросните споразумения да се ползват от изключението в член 101, параграф 3 от Договора. Ако обаче доставчик основателно откаже да изпълни посочен в гаранцията иск въз основа на това, че ситуацията, довела до въпросния иск, е предизвикана от сервиз, който не е извършил правилно определена ремонтна дейност или дейност по поддръжка, или произтича от използване на лошокачествени резервни части, това няма да окаже влияние върху съвместимостта на споразуменията на доставчика за сервизна дейност с правилата за конкуренцията.

Достъп до мрежи на оторизирани сервизи

| (70) | Конкуренцията между оторизираните и независимите сервизи не е единствената форма на конкуренция, която трябва да бъде взета предвид при анализирането на съвместимостта на споразуменията с оторизирани сервизи с член 101 от Договора. Страните следва да оценят и степента, в която оторизираните сервизи в рамките на съответната мрежа са в състояние да се конкурират помежду си. Един от основните фактори, влияещи върху интензитета на тази конкуренция, е свързан с условията за достъп до мрежата, установени в стандартните споразумения с оторизирани сервизи. Предвид силната като цяло пазарна позиция на мрежите от оторизирани сервизи, тяхното особено значение за собствениците на по-нови моторни превозни средства, както и факта, че потребителите не са готови да пътуват на дълги разстояния, за да бъдат ремонтирани техните автомобили, според Комисията е важно достъпът до мрежите на оторизираните сервизи като цяло да остане отворен за всички фирми, които отговарят на определени критерии за качество. Подлагането на кандидатите на количествен подбор може да доведе до попадане на споразумението в обхвата на член 101, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(70)

Конкуренцията между оторизираните и независимите сервизи не е единствената форма на конкуренция, която трябва да бъде взета предвид при анализирането на съвместимостта на споразуменията с оторизирани сервизи с член 101 от Договора. Страните следва да оценят и степента, в която оторизираните сервизи в рамките на съответната мрежа са в състояние да се конкурират помежду си. Един от основните фактори, влияещи върху интензитета на тази конкуренция, е свързан с условията за достъп до мрежата, установени в стандартните споразумения с оторизирани сервизи. Предвид силната като цяло пазарна позиция на мрежите от оторизирани сервизи, тяхното особено значение за собствениците на по-нови моторни превозни средства, както и факта, че потребителите не са готови да пътуват на дълги разстояния, за да бъдат ремонтирани техните автомобили, според Комисията е важно достъпът до мрежите на оторизираните сервизи като цяло да остане отворен за всички фирми, които отговарят на определени критерии за качество. Подлагането на кандидатите на количествен подбор може да доведе до попадане на споразумението в обхвата на член 101, параграф 1 от Договора.

| (71) | Конкретен казус възниква, когато споразуменията задължават оторизираните сервизи също така да продават нови моторни превозни средства. Съществува вероятност такива споразумения да бъдат обхванати от член 101, параграф 1 от Договора, тъй като въпросното задължение не се изисква от естеството на договорните услуги. Освен това споразуменията, съдържащи такова задължение за установена марка, обикновено не могат да се ползват от изключението, съдържащо се в член 101, параграф 3 от Договора, тъй като въздействието му ще ограничи силно достъпа до мрежата на оторизираните сервизи, намалявайки по този начин конкуренцията, без да носи съответните ползи на потребителите. В някои случаи обаче, доставчик, който желае да предлага определена марка на конкретен географски пазар, може първоначално да изпита затруднения при привличането на дистрибутори, желаещи да направят необходимите инвестиции, освен ако не са сигурни, че няма да се сблъскат с конкуренция от страна на „самостоятелни“ оторизирани сервизи, които се опитват да се възползват наготово от тези първоначални инвестиции. При тези обстоятелства договорното обвързване на двете дейности за ограничен период от време ще насърчи конкуренцията на пазара за продажби на моторни превозни средства, като даде възможност за пускане на новата марка на пазара и не би оказало ефект върху потенциалния пазар на ремонтните дейности, специфични за марката, който нямаше да съществува, ако не се продаваха моторни превозните средства. Следователно не е вероятно въпросните споразумения да попаднат в приложното поле на член 101, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(71)

Конкретен казус възниква, когато споразуменията задължават оторизираните сервизи също така да продават нови моторни превозни средства. Съществува вероятност такива споразумения да бъдат обхванати от член 101, параграф 1 от Договора, тъй като въпросното задължение не се изисква от естеството на договорните услуги. Освен това споразуменията, съдържащи такова задължение за установена марка, обикновено не могат да се ползват от изключението, съдържащо се в член 101, параграф 3 от Договора, тъй като въздействието му ще ограничи силно достъпа до мрежата на оторизираните сервизи, намалявайки по този начин конкуренцията, без да носи съответните ползи на потребителите. В някои случаи обаче, доставчик, който желае да предлага определена марка на конкретен географски пазар, може първоначално да изпита затруднения при привличането на дистрибутори, желаещи да направят необходимите инвестиции, освен ако не са сигурни, че няма да се сблъскат с конкуренция от страна на „самостоятелни“ оторизирани сервизи, които се опитват да се възползват наготово от тези първоначални инвестиции. При тези обстоятелства договорното обвързване на двете дейности за ограничен период от време ще насърчи конкуренцията на пазара за продажби на моторни превозни средства, като даде възможност за пускане на новата марка на пазара и не би оказало ефект върху потенциалния пазар на ремонтните дейности, специфични за марката, който нямаше да съществува, ако не се продаваха моторни превозните средства. Следователно не е вероятно въпросните споразумения да попаднат в приложното поле на член 101, параграф 1 от Договора.

---

(1)  Считано от 1 декември 2009 г. членове 81 и 82 от Договора за ЕО станаха съответно членове 101 и 102 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС). Двете групи от разпоредби са по същество идентични. За целите на настоящите насоки позоваванията на членове 101 и 102 от ДФЕС следва да се разбират като позовавания на съответно членове 81 и 82 от Договора за ЕО, когато е уместно. С ДФЕС се въвеждат също някои промени в терминологията, като „Общност“ се заменя със „Съюз“, а „общ пазар“ с „вътрешен пазар“. В тези насоки се използва терминологията на ДФЕС.

(2)  ОВ L 129, 28.5.2010 г, стр. 52.

(3)  ОВ L 102, 23.4.2010 г., стр. 1.

(4)  ОВ C 130, 19.5.2010 г., стр. 1.

(5)  ОВ L 203, 1.8.2002 г., стр. 30.

(6)  Дистрибуторите на нивото на търговията на дребно обикновено се наричат в сектора „дилъри“.

(7)  След осъвременяването на правилата на Съюза за конкуренцията основната отговорност за този анализ се носи от страните по споразуменията. При все това Комисията може да проверява съвместимостта на споразуменията с член 101 от Договора по своя собствена инициатива или след постъпване на жалба.

(8)  Изтичането на действието на Регламент (ЕО) No 1400/2002 и замяната му с новата правна рамка, обяснена в тези насоки, не изисква само по себе си да бъдат приключени съществуващите договори. Вж. например дело C-125/05 Vulcan Silkeborg A/S срещу Skandinavisk Motor Co. A/S. Сборник, 2006 г., I/7637.

(9)  SEC(2008) 1946/3.

(10)  COM(2009) 388.

(11)  В съответствие с член 7 от общия регламент за групово освобождаване на вертикални споразумения за изчисляването на този праг на пазарния дял по принцип се използват данни за реализираните покупки, или ако няма такива данни, може да се използва друга надеждна пазарна информация, включително обемите на продажбите на пазара. Във връзка с това Комисията отчита факта, че за дистрибуцията на нови моторни превозни средства пазарните дялове понастоящем се изчисляват от сектора въз основа на обема на моторните превозни средства, продадени от доставчика на съответния пазар, който включва всички моторни превозни средства, които се считат от купувача за взаимнозаменяеми или заместими поради характеристиките на продуктите, техните цени и предназначението им.

(12)  Обяснителна брошура за Регламент (ЕО) No 1400/2002 на Комисията от 31 юли 2002 г. — Дистрибуция и обслужване на моторни превозни средства в Европейския съюз.

(13)  ОВ L 263, 9.10.2007 г., стр. 1.

(14)  ОВ C 1, 3.1.1979 г., стр. 2.

(15)  Ако производителят на моторни превозни средства предоставя инструмент, права на интелектуална собственост (ПИС) и/или ноу-хау на производител на компоненти, тази спогодба няма да се ползва от известието относно договорите за подизпълнение, ако производителят на компоненти вече разполага с този инструмент, права на интелектуална собственост или ноу-хау или би могъл да се сдобие с тях при разумни условия, понеже при тези обстоятелства приносът не би бил необходим.

(16)  Известие на Комисията относно споразуменията с незначителен ефект, които не ограничават съществено конкуренцията по смисъла на член 81, параграф 1 от Договора за създаване на Европейската общност (de minimis), ОВ C 368, 22.12.2001 г., стр. 13.

(17)  По отношение на уместните фактори, които трябва да бъдат взети предвид, за да се извърши оценка на задълженията за въздържане от конкуренция съгласно член 101, параграф 1, вж. съответния раздел в общите насоки относно вертикалните ограничения, по конкретно параграфи 129—150.

(18)  Вж. дела BMW IP/06/302 — 13.3.2006 г. и Opel 2006, IP/06/303 — 13.3.2006 г.

(19)  Вж. общите насоки за вертикални ограничения, параграф 141.

(20)  ОВ L 1, 4.1.2003 г., стр. 1.

(21)  Например, ако дилър закупува през дадена година 100 автомобила от марка А, за да отговори на търсенето, и желае да закупи 100 автомобила от марка Б, задължение за минимални покупки от 80 % относно марка А означава, че на следващата година дилърът ще трябва да купи 160 автомобила от марка А. Предвид това, че е вероятно степента на навлизане да бъде относително стабилна, дилърът сигурно ще остане с голям запас от непродадени автомобили от марка А. Следователно той ще бъде принуден да намали драстично покупките си на марка Б, за да избегне тази ситуация. В зависимост от конкретните обстоятелства на случая тази практика може да се разглежда като задължение за снабдяване с продукт от една марка.

(22)  Трябва да се припомни обаче, че съгласно установената съдебна практика на европейските съдилища е възможно системите за изцяло качествена селективна дистрибуция все пак да ограничават конкуренцията, когато наличието на определен брой такива системи не позволява съществуването на други форми на дистрибуция въз основа на различен начин на конкуриране. Тази ситуация обикновено не възниква на пазарите за продажба на нови моторни превозни средства, където лизинговите и други подобни спогодби представляват валидна алтернатива на прякото закупуване на моторно превозно средство, нито на пазарите за ремонтни дейности и поддръжка, тъй като независимите сервизи осигуряват на потребителите алтернативен канал за поддръжката на техните моторни превозни средства. Вж. например дело T-88/92 Groupement d'achat Édouard Leclerc срещу Комисията [1996] ECR II-1961.

(23)  Идеята, че трансграничните ограничения на търговията могат да причинят вреди на потребителите, е потвърдена от Съда в дело C-551/03 P, General Motors, [2006] ECR I – 3173, параграфи 67 и 68; дело C-338/00 P, Volkswagen/Комисия, [2003], ECR I-9189, параграфи 44 и 49, и дело T-450/05, Peugeot/Комисия, съдебно решение от 9 юли 2009 г., все още непубликувано, параграфи 46—49.

(24)  Решение 98/273/ЕО на Комисията от 28 януари 1998 г. по дело IV/35.733 — VW, решение 2001/146/ЕО от на Комисията 20 септември 2000 г. по дело COMP/36.653 — Opel, ОВ L 59, 28.2.2001 г., стр. 1, решение 2002/758/ЕО от на Комисията 10 октомври 2001 г. по дело COMP/36.264 — Mercedes-Benz, ОВ L 257, 25.9.2002 г., стр. 1, решение 2006/431/ЕО от на Комисията 5 октомври 2005 г. по дела F-2/36.623/36.820/37.275 — SEP et autres/Peugeot SA.

(25)  Съединени дела 25 и 26/84 Ford — Werke AG and Ford of Europe Inc. срещу Комисията на Европейските общности, [1985] ECR 2725.

(26)  При някои обстоятелства може да се дефинира системен пазар, който включва едновременно моторни превозни средства и резервни части, като се вземе предвид inter alia времето, в продължение на което се ползва моторното превозно средство, както и предпочитанията на потребителите и поведението им на купувачи. Виж известието на Комисията за определянето на съответния пазар за нуждите на правото на конкуренцията на Общността, ОВ С 372, 9.12.1997 г., стр. 5, параграф 56. Важен фактор е дали значителен процент купувачи правят своя избор, вземайки предвид разходите през жизнения цикъл на моторното превозно средство. Например поведението при покупка на купувачи на камиони, които закупуват и експлоатират парк от моторни превозни средства и вземат предвид разходите за поддръжка в момента на закупуване на моторното превозно средство, може значително да се различава от това на купувачи на отделни моторни превозни средства. Друг фактор от значение е съществуването и относителната позиция на доставчици на части, сервизи и/или дистрибутори на части, извършващи дейност на пазара за следпродажбени услуги независимо от производителите на моторни превозни средства. В повечето случаи е вероятно да съществува пазар на следпродажбените услуги, специфичен за марката, по-специално защото повечето купувачи са частни лица или малки и средни предприятия, които закупуват моторни превозни средства и следпродажбени услуги отделно и нямат систематичен достъп до данни, позволяващи им да извършват предварителна оценка на цялостните разходи, свързани с притежаването на моторно превозно средство.

(27)  Както е отбелязано в параграф 54 по-горе, това обикновено се случва на пазарите за ремонтни дейности и поддръжка, тъй като независимите сервизи осигуряват на потребителите алтернативен канал за поддръжката на техните моторни превозни средства.

(28)  ОВ L 171, 29.6.2007 г., стр. 1.

(29)  ОВ L 199, 28.7.2008 г., стр. 1.

(30)  ОВ L 188, 18.7.2009 г., стр. 1.

(31)  Търговската информация може да се разглежда като информация, използвана за провеждането на стопанска дейност по ремонт и поддръжка, но не е необходима за ремонтиране или поддръжка на моторни превозни средства. Примерите включват софтуера за фактуриране (билинг софтуер) или информацията за тарифите за заплащане на час, практикувани в рамките на мрежа от оторизирани сервизи.

(32)  Като информацията, предоставяна на издателите за снабдяване на сервизите на моторни превозни средства.

(33)  Информация, която се използва за сглобяването на резервна част или за използването на инструмент в моторно превозно средство, следва да се счита като информация за ремонт и поддръжка, докато информация относно дизайн, производствен процес или материали, използвани за производство на резервна част, не следва да спада към тази категория, и следователно може да бъде укрита.

(34)  Не би следвало независимият оператор да трябва да купува въпросната резервна част, за да може да получи тази информация.

(35)  ОВ L 95, 9.4.2009 г., стр. 7.

---

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ

| 28.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 138/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 138/28

---

Обобщена информация, предоставяна от държавите-членки относно държавните помощи, отпускани съгласно Регламент (ЕО) No 736/2008 на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора във връзка с държавни помощи за малки и средни предприятия, които се занимават с производство, преработка и търговия с рибни продукти

(текст от значение за ЕИП)

2010/C 138/06

Помощ No: XF 14/09

Държава-членка: Франция

Регион/орган, който предоставя помощта: Френската държава, представлявана от Министерството на селското стопанство и риболова

Име: Aide attribuée au Groupement de Défense Sanitaire Aquacole d'Aquitaine en application du Règlement (CE) n 736/2008 de la Commission du 22 juillet 2008 relatif à l'application des articles 87 et 88 du traité CE aux aides accordées aux petites et moyennes entreprises actives dans la production, la transformation et la commercialisation de produits de la pêche

Правно основание: Contrat de Projets État-Région (CPER) Aquitaine 2007-2013

Планирани годишни разходи по схемата или размер на отпуснатата ad hoc помощ: 147 900 EUR

Максимален интензитет на помощта: 60 %

Дата на влизане в сила:

Срок на схемата или на отпуснатата индивидуална помощ (не по-късно от 30.6.2014 г.); посочете: Крайната дата за подаване на заявление за изплащане на салдото от помощта е 30 юни 2012 г.

Цел на помощта: Поддържанe на висок санитарен и екологичен стандарт за акваклутурите в Акитен. Предприетите от GDSAA общи действия са в полза на всички оператори в областта на аквакултурите в региона.

Посечете съответния(ите) член(ове): Член 17 — Помощ за колективни дейности

Засегната дейност: Аквакултура, рибовъдство

Име и адрес на органа, предоставящ помощта:

| Ministère de l'agriculture et de la pêche |
| --- |
| Direction des pêches maritimes et de ľaquaculture |
| Bureau de la pisciculture et de la pêche continentale |
| 3 place de Fontenoy |
| 75007 Paris |
| FRANCE |

Ministère de l'agriculture et de la pêche

Direction des pêches maritimes et de ľaquaculture

Bureau de la pisciculture et de la pêche continentale

3 place de Fontenoy

75007 Paris

FRANCE

Интернет адрес, където може да се намери пълният текст на схемата или критериите и условията, при които се отпуска помощ ad-hoc извън рамките на схема за помощ: http://www.aquitaine.pref.gouv.fr

или

http://www.aquitaine.fr

Основание: Помощта, предвидена в рамките на договора за проектите Държава—регион (État-Région (CPER), позволява да се финансират планирани дейности, без да се използва ЕФР.

---

| 28.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 138/29 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 138/29

---

Извлечение от решението за откриване на производство по ликвидация на Banco Privado Português, S.A., прието в съответствие с разпоредбите на член 9 от Директива 2001/24/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно оздравяването и ликвидацията на кредитни институции

(Публикуване, предвидено в член 13 от същата директива и член 21 от Наредба-закон No 199/2006 от 25 октомври 2006 г.)

2010/C 138/07

Banco de Portugal, административният орган, компетентен за целите на ликвидацията на кредитни институции по смисъла на член 2, шесто тире от Директива 2001/24/ЕО, реши на 15 април 2010 г. съгласно член 23 от Общите правила относно кредитните институции и финансовите дружества (Regime Geral das Instituições de Crédito e Sociedades Financeiras), одобрени с Наредба-закон No 298/92 от 31 декември 1992 г., и като има предвид разпоредбите на член 152 и член 22, параграф 1, буква е) от същата наредба-закон, да отнеме разрешението за упражняване на дейност от Banco Privado Português, SA, след като установи непригодността на усилията за рекапитализация и възстановяване на посочената институция, полагани в контекста на изключителните мерки по оздравяване, приети от Banco de Portugal. По закон взетото решение води до прекратяването и ликвидацията на Banco Privado Português, SA.

Беше решено също така отнемането на разрешението на Banco Privado Português, SA да влезе в сила от 12,00 ч. на 16 април 2010 г. за целите по-специално на член 5, параграф 3 от Наредба-закон No 199/2006 от 25 октомври 2006 г.

В рамките на 90 дни след уведомяването или публикуването на настоящото съобщение може да се подаде жалба срещу горното решение посредством започване на производство срещу него пред Административния съд на Лисабон, Rua Filipe Folque, n.o 12-A, 1.o, Лисабон, PORTUGAL.

Председател на бордовете

Paulo Ernesto CARVALHO AMORIM

---

V Становища

АДМИНИСТРАТИВНИ ПРОЦЕДУРИ

Европейска комисия

| 28.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 138/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 138/30

---

ПОКАНА ЗА ПРЕДСТАВЯНЕ НА ПРЕДЛОЖЕНИЯ — EACEA/14/10

Програма по ICI (Инструмент за индустриализираните страни) за сътрудничество в областта на образованието

Сътрудничество в областта на висшето образование и обучението между Европейския съюз и Австралия и Европейския съюз и Република Корея

Покана за представяне на предложения за 2010 г. за Съвместни проекти за мобилност (JMP) и Проекти за съвместни академични степени (JDP)

2010/C 138/08

1.   Цели и описание

Основната цел е да се поощри взаимното разбирателство между народите на държавите-членки на ЕС и партньорските държави, включително по-задълбоченото познаване на техните езици, култури и институции, и да се подобри качеството на висшето образование и обучение, като се насърчава създаването на балансирани партньорства между висшите учебни заведения и обучителните институции в Европейския съюз и партньорските държави.

2.   Допустими кандидати

Заявления за отпускане на безвъзмездни средства по настоящата покана може да се подават от висши учебни заведения и обучителни институции, и от консорциуми между висши учебни заведения и/или обучителни институции.

Допустимите кандидати трябва да са от една от партньорските държави и от една от 27-те държави-членки на Европейския съюз. През настоящата година програмата е посветена с предимство на сътрудничеството с Австралия и Република Корея.

3.   Допустими дейности

Настоящата покана за представяне на предложения се отнася до два вида дейности: Съвместни проекти за мобилност и Проекти за съвместни академични степени.

За съвместни проекти за мобилност (JMP) се предоставя подкрепа на консорциуми между висши учебни заведения и обучителни институции от ЕС и от партньорска държава за осъществяване на съвместни програми за проучвания и обучение и на мобилност на студенти и академични преподаватели. Предоставяната подкрепа включва еднократно финансиране на административни дейности, стипендии за студенти и членове на академичния и административния персонал. Консорциум, кандидатстващ за съвместен проект за мобилност по ICI-ECP, трябва да включва не по-малко от 3 висши учебни заведения и/или обучителни институции от 3 различни държави-членки на ЕС и не по-малко от 2 такива заведения и/или институции от партньорската държава. Максималната продължителност на съвместните проекти за мобилност (JMP) е 36 месеца.

За проекти за съвместни академични степени (JDP) се предоставя подкрепа за разработване и изпълнение на програми за двойствени/двойни или съвместни академични степени. Предоставяната подкрепа включва еднократно финансиране на дейности по разработване и административни дейности, стипендии за студенти и членове на академичния и административния персонал. Консорциум, кандидатстващ за проект за съвместни академични степени по ICI-ECP, трябва да включват не по-малко от 2 висши учебни заведения и/или обучителни институции от 2 различни държави-членки на ЕС и не по-малко от 2 заведения и/или институции от партньорската държава. Максималната продължителност на проектите за съвместни академични степени (JDP) е 48 месеца.

Планирано е дейностите да започнат през ноември 2010 г.

4.   Критерии за възлагане

Ще бъдат прилагани следните критерии за качество с оглед определяне на цялостна оценка за качество за всяко допустимо предложение:

Значимостта на проекта за взаимоотношенията между ЕС и партньорските държави (представляваща 25 % от общата оценка) ще се определя въз основа на:

| а) | съответствието на предложението с целите на поканата за представяне на предложения; |
| --- | --- |

а)

съответствието на предложението с целите на поканата за представяне на предложения;

| б) | добавената стойност на програмата за обучение в предложената дисциплина и професия от гледна точка на отношенията между ЕС и партньорска държава. |
| --- | --- |

б)

добавената стойност на програмата за обучение в предложената дисциплина и професия от гледна точка на отношенията между ЕС и партньорска държава.

Принос към качеството и върховите постижения (представляващ 25 % от общата оценка), който се определя въз основа на:

| а) | потенциалния принос на проекта за качеството на образованието, върховите постижения и иновативността; |
| --- | --- |

а)

потенциалния принос на проекта за качеството на образованието, върховите постижения и иновативността;

| б) | значимостта на проекта за подобряване на методите на преподаване и на възможностите на студентите за по-нататъшно обучение/професионална реализация; |
| --- | --- |

б)

значимостта на проекта за подобряване на методите на преподаване и на възможностите на студентите за по-нататъшно обучение/професионална реализация;

| в) | обхвата на определението, което проектът дава на системата за контрол върху качеството на висшето образование, и потенциала му да допринесе за постигане на върхови академични постижения. |
| --- | --- |

в)

обхвата на определението, което проектът дава на системата за контрол върху качеството на висшето образование, и потенциала му да допринесе за постигане на върхови академични постижения.

Качеството на изпълнение на проекта (50 % от общата оценка) което се определя от:

| а) | добре обособени механизми за сътрудничество и административна структура на функциониращо партньорство; |
| --- | --- |

а)

добре обособени механизми за сътрудничество и административна структура на функциониращо партньорство;

| б) | балансираност на интеграцията на схемата за мобилност и/или академични степени между партньорските институции; балансираност на предложените потоци на мобилност; |
| --- | --- |

б)

балансираност на интеграцията на схемата за мобилност и/или академични степени между партньорските институции; балансираност на предложените потоци на мобилност;

| в) | обосновано прилагане на механизми за подбор на студентите, изградени върху принципите на прозрачност, равенство и заслуги, и върху общи стандарти, договорени от партньорството по отношение на процедурата за съвместно кандидатстване, допускане до подбор и изпити; |
| --- | --- |

в)

обосновано прилагане на механизми за подбор на студентите, изградени върху принципите на прозрачност, равенство и заслуги, и върху общи стандарти, договорени от партньорството по отношение на процедурата за съвместно кандидатстване, допускане до подбор и изпити;

| г) | обосновани и ясни договорености за академични кредити и трансфер на кредити и степен на съвместимост с Европейската система за трансфер на кредити (ECTS); |
| --- | --- |

г)

обосновани и ясни договорености за академични кредити и трансфер на кредити и степен на съвместимост с Европейската система за трансфер на кредити (ECTS);

| д) | качеството на наличните ресурси за прием на чуждестранни студенти и академични преподаватели; |
| --- | --- |

д)

качеството на наличните ресурси за прием на чуждестранни студенти и академични преподаватели;

| е) | качеството на езиковия план; |
| --- | --- |

е)

качеството на езиковия план;

| ж) | качеството на системата за наблюдение и плана за оценка; |
| --- | --- |

ж)

качеството на системата за наблюдение и плана за оценка;

| з) | качеството на дейностите за разпространение; |
| --- | --- |

з)

качеството на дейностите за разпространение;

| и) | качеството и разработката на план за устойчивост. |
| --- | --- |

и)

качеството и разработката на план за устойчивост.

5.   Бюджет

Наличният бюджет възлиза приблизително на 2,45 млн. EUR. Съразмерно на тази сума финансиране ще бъде предоставено от партньорските държави в съответствие с правилата, приложими към всяка една от тях. Предвижда се през 2010 г. да бъдат финансирани 3—4 проекта ЕС — Австралия и 3—4 проекта ЕС — Република Корея, като е планирано поне 2 проекта, включени в този брой, да бъдат проекти за съвместни академични степени.

Максималният размер на финансирането от страна на ЕС ще бъде 465 000 EUR за проект за съвместни академични степени (JDP) с продължителност 4 години, 232 500 EUR за съвместен проект за мобилност (JMP) с продължителност 3 години с участие на три институции от ЕС и 310 000 EUR за съвместен проект за мобилност (JMP) с продължителност 3 години с участие на четири или повече институции от ЕС.

6.   Краен срок

Заявленията трябва да се подават едновременно до ЕС и до изпълнителните институции в Австралия (Австралийското министерство на образованието, DEEWR) и в Република Корея (Министерство на образованието, науката и технологиите, MEST).

Заявленията от името на водещата институция от ЕС трябва да се изпращат на Изпълнителната агенция за образование, аудиовизия и култура най-късно до 6 септември 2010 г. Заявления с пощенско клеймо, положено след тази дата, няма да се разглеждат. Заявленията трябва да се изпращат на следния адрес:

| The Education, Audiovisual and Culture Executive Agency |
| --- |
| EU-ICI Call for Proposals 2010 |
| Avenue du Bourget 1 |
| BOUR 02/17 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

The Education, Audiovisual and Culture Executive Agency

EU-ICI Call for Proposals 2010

Avenue du Bourget 1

BOUR 02/17

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Заявления от името на водещата институция от ЕС трябва да бъдат подадени чрез съответния формуляр и да бъдат надлежно попълнени и подписани от лицето, което е упълномощено да поема правно обвързващи ангажименти от името на кандидатстващата организация, и с обозначена дата.

Заявления и подкрепящи документи от Австралия трябва да се изпращат с препоръчана поща на адрес:

| Mr Steve Nerlich |
| --- |
| Director |
| Research, Analysis and Europe Section (C72NB3) |
| Department of Education, Employment and Workplace Relations |
| GPO Box 9880 |
| Canberra ACT 2601 |
| AUSTRALIA |

Mr Steve Nerlich

Director

Research, Analysis and Europe Section (C72NB3)

Department of Education, Employment and Workplace Relations

GPO Box 9880

Canberra ACT 2601

AUSTRALIA

Заявления и подкрепящи документи от Република Корея трябва да се изпращат с препоръчана поща на адрес:

| ICI Education Co-operation Programme |
| --- |
| Youngki YOON, Deputy Director |
| Global Human Resource Division |
| Ministry of Education, Science and Technology |
| 55, Sejong-no, Jongno-gu, Seoul |
| REPUBLIC OF KOREA 110-760 |

ICI Education Co-operation Programme

Youngki YOON, Deputy Director

Global Human Resource Division

Ministry of Education, Science and Technology

55, Sejong-no, Jongno-gu, Seoul

REPUBLIC OF KOREA 110-760

7.   Допълнителна информация

Насоките и формулярите за заявление могат да бъдат намерени на следния интернет адрес:

http://eacea.ec.europa.eu/extcoop/ici-ecp/index_en.htm

Заявленията трябва да се подават на посочените формуляри и да включват всички изисквани приложения и данни.

---

ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА

Европейска комисия

| 28.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 138/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 138/33

---

Предварително уведомление за концентрация

(Дело COMP/M.5885 — Altarea/Predica/ABP/Aldeta)

Дело кандидат за опростена процедура

(текст от значение за ЕИП)

2010/C 138/09

| 1. | На 20 май 2010 година Комисията получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 на Регламент 139/2004 на Съвета („Регламента“) (1) за проект за концентрация, чрез която предприятия Altarea („Altarea“, Франция), Predica („Predica“, Франция) принадлежащи на групата Crédit Agricole SA („GCA“) и Stichting Pensioenfonds ABP („ABP“, Нидерландия) придобиват по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от Регламента за сливанията съвместен контрол над дружество Aldeta („Aldeta“, Франция) чрез покупка на дялове/акции. |
| --- | --- |

1.

На 20 май 2010 година Комисията получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 на Регламент 139/2004 на Съвета („Регламента“) (1) за проект за концентрация, чрез която предприятия Altarea („Altarea“, Франция), Predica („Predica“, Франция) принадлежащи на групата Crédit Agricole SA („GCA“) и Stichting Pensioenfonds ABP („ABP“, Нидерландия) придобиват по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от Регламента за сливанията съвместен контрол над дружество Aldeta („Aldeta“, Франция) чрез покупка на дялове/акции.

| 2. | Търговските дейности на въпросните предприятия са:






  — | за предприятие Altarea: дружество-майка на групата Altarea Cogedim, с основна дейност в сектора на недвижима търговска собственост във Франция. като основна дейност групата се занимава с поддържането и управлението за своя собствена сметка на търговски центрове, |
| --- | --- | --- |

2.

Търговските дейности на въпросните предприятия са:

—

за предприятие Altarea: дружество-майка на групата Altarea Cogedim, с основна дейност в сектора на недвижима търговска собственост във Франция. като основна дейност групата се занимава с поддържането и управлението за своя собствена сметка на търговски центрове,

| — | за предприятие Predica: дъщерно предприятие на GCA, група активна в сектора на банковите услуги и услугите, свързани със застрахователната дейност. Predica е активна в поддържането и управлението на активи от недвижима собственост за своя собствена сметка, |
| --- | --- |

—

за предприятие Predica: дъщерно предприятие на GCA, група активна в сектора на банковите услуги и услугите, свързани със застрахователната дейност. Predica е активна в поддържането и управлението на активи от недвижима собственост за своя собствена сметка,

| — | за предприятие ABP: пенсионни фондове на работодателите и служителите на нидерландското правителство и тези от сектора на националното образование на Нидерландия. в частност ABP притежава дялове в сектора на недвижимата собственост във Франция, |
| --- | --- |

—

за предприятие ABP: пенсионни фондове на работодателите и служителите на нидерландското правителство и тези от сектора на националното образование на Нидерландия. в частност ABP притежава дялове в сектора на недвижимата собственост във Франция,

| — | за предприятие Aldeta: дружество, чиято единствена дейност е поддръжката и експлоатацията на един търговски център, наименуван „Cap 3000“ в Сен-Лорен дьо Вар (Средиземноморските Алпи, Франция). |
| --- | --- |

—

за предприятие Aldeta: дружество, чиято единствена дейност е поддръжката и експлоатацията на един търговски център, наименуван „Cap 3000“ в Сен-Лорен дьо Вар (Средиземноморските Алпи, Франция).

| 3. | След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламента на ЕО за сливанията. Въпреки това Комисията си запазва правото на окон- чателно решение по тази точка. В съответствие с известието на Комисията относно опростената процедура за разглеждане на определени концентрации по Регламента на ЕО за сливанията (2), следва да се отбележи, че това дело би могло да бъде разгледано по процедурата, посочена в известието. |
| --- | --- |

3.

След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламента на ЕО за сливанията. Въпреки това Комисията си запазва правото на окон- чателно решение по тази точка. В съответствие с известието на Комисията относно опростената процедура за разглеждане на определени концентрации по Регламента на ЕО за сливанията (2), следва да се отбележи, че това дело би могло да бъде разгледано по процедурата, посочена в известието.

| 4. | Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по плани- раната операция.
  Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс (+32 22964301), по електронна поща на адрес: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu или по пощата с позоваване на COMP/M.5885 — Altarea/Predica/ABP/Aldeta, на следния адрес:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по плани- раната операция.

Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс (+32 22964301), по електронна поща на адрес: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu или по пощата с позоваване на COMP/M.5885 — Altarea/Predica/ABP/Aldeta, на следния адрес:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стр. 1 („Регламент на ЕО за сливанията“).

(2)  ОВ C 56, 5.3.2005 г., стр. 32 („Известие за опростена процедура“).

---

| 28.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 138/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 138/34

---

Уведомление, публикувано в съответствие с член 27, параграф 4 от Регламент (ЕО) No 1/2003 на Съвета, по дело COMP/39.398 — Visa MIF

(текст от значение за ЕИП)

2010/C 138/10

1.   ВЪВЕДЕНИЕ

| (1) | В съответствие с член 9 от Регламент (ЕО) No 1/2003 на Съвета от 16 декември 2002 г. относно изпълнението на правилата за конкуренция, предвидени в членове 101 и 102 от ДФЕС (1), Комисията може да реши, при дела, по които възнамерява да приеме решение, изискващо прекратяване на нарушение, и по които заинтересованите страни предложат да поемат ангажименти в отговор на опасенията, изразени от Комисията в нейната предварителна оценка, да превърне тези ангажименти в задължителни за предприятията. Такова решение може да се приеме за определен срок и в него се прави заключението, че вече не са налице основания за предприемане на действия от Комисията. Съгласно член 27, параграф 4 от същия регламент Комисията публикува кратко обобщение на делото и основното съдържание на ангажиментите. Заинтересованите страни могат да изпратят своите забележки в рамките на срока, определен от Комисията. |
| --- | --- |

(1)

В съответствие с член 9 от Регламент (ЕО) No 1/2003 на Съвета от 16 декември 2002 г. относно изпълнението на правилата за конкуренция, предвидени в членове 101 и 102 от ДФЕС (1), Комисията може да реши, при дела, по които възнамерява да приеме решение, изискващо прекратяване на нарушение, и по които заинтересованите страни предложат да поемат ангажименти в отговор на опасенията, изразени от Комисията в нейната предварителна оценка, да превърне тези ангажименти в задължителни за предприятията. Такова решение може да се приеме за определен срок и в него се прави заключението, че вече не са налице основания за предприемане на действия от Комисията. Съгласно член 27, параграф 4 от същия регламент Комисията публикува кратко обобщение на делото и основното съдържание на ангажиментите. Заинтересованите страни могат да изпратят своите забележки в рамките на срока, определен от Комисията.

2.   ОБОБЩЕНИЕ НА ДЕЛОТО

| (2) | На 3 април 2009 г. Комисията прие изложение на възраженията срещу Visa Europe Limited („Visa Europe“), Visa Inc. и Visa International Services Association. |
| --- | --- |

(2)

На 3 април 2009 г. Комисията прие изложение на възраженията срещу Visa Europe Limited („Visa Europe“), Visa Inc. и Visa International Services Association.

| (3) | В изложението на възраженията, които представляват предварителна оценка по смисъла на член 9, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1/2003, се съдържа предварителното становище на Комисията, че Visa Europe, която е асоциация от европейски банки, е нарушила член 101 от ДФЕС и член 53 от споразумението за ЕИП, като е определила многостранно договорени такси за обмен („МТО“), прилагани при трансгранични трансакции и при определени вътрешни трансакции (2) на ПОС терминали с потребителски платежни карти VISA, VISA Electron и V PAY в рамките на ЕИП. |
| --- | --- |

(3)

В изложението на възраженията, които представляват предварителна оценка по смисъла на член 9, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1/2003, се съдържа предварителното становище на Комисията, че Visa Europe, която е асоциация от европейски банки, е нарушила член 101 от ДФЕС и член 53 от споразумението за ЕИП, като е определила многостранно договорени такси за обмен („МТО“), прилагани при трансгранични трансакции и при определени вътрешни трансакции (2) на ПОС терминали с потребителски платежни карти VISA, VISA Electron и V PAY в рамките на ЕИП.

| (4) | Таксите за обмен се плащат фактически от банката на търговеца („акцептиращата банка“) на банката на притежателя на картата („издаващата банка“) при всяка трансакция в търговски обект, извършена с потребителска платежна карта. Когато притежателят на картата използва платежната карта при покупка на стоки или услуги от търговец, търговецът фактически плаща такса за своето обслужване на своята акцептираща банка. Акцептиращата банка задържа част от тази такса (марж на акцептиращата банка), друга част се предава на издаващата банка (МТО), а малка част се изплаща на оператора на системата (в този случай — Visa). На практика голяма част от таксата за обслужване на търговец се определя от МТО. |
| --- | --- |

(4)

Таксите за обмен се плащат фактически от банката на търговеца („акцептиращата банка“) на банката на притежателя на картата („издаващата банка“) при всяка трансакция в търговски обект, извършена с потребителска платежна карта. Когато притежателят на картата използва платежната карта при покупка на стоки или услуги от търговец, търговецът фактически плаща такса за своето обслужване на своята акцептираща банка. Акцептиращата банка задържа част от тази такса (марж на акцептиращата банка), друга част се предава на издаващата банка (МТО), а малка част се изплаща на оператора на системата (в този случай — Visa). На практика голяма част от таксата за обслужване на търговец се определя от МТО.

| (5) | В изложението на възраженията се изказват опасения, че МТО имат за цел и последица значително ограничаване на конкуренцията на акцептиращите пазари в ущърб на търговците и, непряко, на техните клиенти. Оказва се, че МТО увеличават базата, върху която акцептиращите банки определят таксата за обслужване на търговец, като създават значителен разходен елемент — общ за всички акцептиращи банки. Според предварителното становище на Комисията МТО на Visa Europe не са обективно необходими. Ограничителното въздействие в акцептиращите пазари е допълнително засилено от въздействието на МТО върху мрежата и издаващите пазари, както и от други правила и практики на мрежата (правилото на приемане на всички видове карти („HACR“) и правилото на недискриминация („NDR“), прегрупирането и прилагането на различни МТО за трансгранични акцептиращи банки в сравнение с вътрешните акцептиращи банки). Освен това, съгласно изложението на възраженията, МТО не отговарят на изискванията за изключение съгласно член 101, параграф 3 от ДФЕС за допринасяне към подобрения, които предоставят на потребителите справедлив дял от получените ползи. |
| --- | --- |

(5)

В изложението на възраженията се изказват опасения, че МТО имат за цел и последица значително ограничаване на конкуренцията на акцептиращите пазари в ущърб на търговците и, непряко, на техните клиенти. Оказва се, че МТО увеличават базата, върху която акцептиращите банки определят таксата за обслужване на търговец, като създават значителен разходен елемент — общ за всички акцептиращи банки. Според предварителното становище на Комисията МТО на Visa Europe не са обективно необходими. Ограничителното въздействие в акцептиращите пазари е допълнително засилено от въздействието на МТО върху мрежата и издаващите пазари, както и от други правила и практики на мрежата (правилото на приемане на всички видове карти („HACR“) и правилото на недискриминация („NDR“), прегрупирането и прилагането на различни МТО за трансгранични акцептиращи банки в сравнение с вътрешните акцептиращи банки). Освен това, съгласно изложението на възраженията, МТО не отговарят на изискванията за изключение съгласно член 101, параграф 3 от ДФЕС за допринасяне към подобрения, които предоставят на потребителите справедлив дял от получените ползи.

| (6) | Изложението на възраженията бе изпратено и до Visa Inc. и Visa International Service Association на 29 май 2009 г. по-специално относно възможното прилагане на ставките на междурегионалните МОТ по подразбиране (т.е. дотолкова доколкото тези такси могат да се прилагат при трансгранични или вътрешни трансакции с потребителски карти VISA и V PAY в рамките на ЕИП) и участието им при определяне на „HACR“ и на „NDR“. |
| --- | --- |

(6)

Изложението на възраженията бе изпратено и до Visa Inc. и Visa International Service Association на 29 май 2009 г. по-специално относно възможното прилагане на ставките на междурегионалните МОТ по подразбиране (т.е. дотолкова доколкото тези такси могат да се прилагат при трансгранични или вътрешни трансакции с потребителски карти VISA и V PAY в рамките на ЕИП) и участието им при определяне на „HACR“ и на „NDR“.

3.   ОСНОВНО СЪДЪРЖАНИЕ НА ПРЕДЛОЖЕНИТЕ АНГАЖИМЕНТИ

| (7) | Страните, които са предмет на производството, не са съгласни с предварителната оценка на Комисията. За да отговори на опасенията на Комисията, свързани с конкуренцията в сектора на картите с незабавно дебитиране, Visa Europe все пак пое ангажименти съгласно член 9 от Регламент (ЕО) No 1/2003. |
| --- | --- |

(7)

Страните, които са предмет на производството, не са съгласни с предварителната оценка на Комисията. За да отговори на опасенията на Комисията, свързани с конкуренцията в сектора на картите с незабавно дебитиране, Visa Europe все пак пое ангажименти съгласно член 9 от Регламент (ЕО) No 1/2003.

| (8) | Ангажиментите са накратко обобщени по-долу, а пълният им текст е публикуван на английски език на уебсайта на Генерална дирекция „Конкуренция“ на адрес:
  http://ec.europa.eu/competition/index_en.html |
| --- | --- |

(8)

Ангажиментите са накратко обобщени по-долу, а пълният им текст е публикуван на английски език на уебсайта на Генерална дирекция „Конкуренция“ на адрес:

http://ec.europa.eu/competition/index_en.html

| (9) | Visa Europe поема ангажимент да сложи горна граница на своята годишна среднопретеглена стойност на трансграничните МТО на 20 основни пункта (0,2 %), приложими при трансакции, извършени с потребителски карти с незабавно дебитиране, два месеца след уведомяването на Visa Europe относно решението за ангажиментите. Тази горна граница ще се прилага също така във всяка от тези държави от ЕИП, за които Visa Europe директно определя конкретни вътрешни ставки на МТО за потребителски карти с незабавно дебитиране, както и в тези държави от ЕИП, в които трансграничните ставки на МТО се прилагат при липса на други МТО. |
| --- | --- |

(9)

Visa Europe поема ангажимент да сложи горна граница на своята годишна среднопретеглена стойност на трансграничните МТО на 20 основни пункта (0,2 %), приложими при трансакции, извършени с потребителски карти с незабавно дебитиране, два месеца след уведомяването на Visa Europe относно решението за ангажиментите. Тази горна граница ще се прилага също така във всяка от тези държави от ЕИП, за които Visa Europe директно определя конкретни вътрешни ставки на МТО за потребителски карти с незабавно дебитиране, както и в тези държави от ЕИП, в които трансграничните ставки на МТО се прилагат при липса на други МТО.

| (10) | Въз основа на проучвания, проведени от централните банки в няколко държави от ЕИП, в които се сравняват разходите за плащанията с карти и тези за плащанията в брой, в своята предварителна оценка Комисията счете, че МТО, които Visa Europe се ангажира да прилага при трансакции с потребителски карти с незабавно дебитиране, е в съответствие с „методология на безразличието на търговеца“ (или „тестът на туриста“), разработена в икономическата литература (3). Таксата, която отговаря на условията на този тест (наричана още изравнителна такса) е определена за такова ниво, при което търговците остават безразлични относно това дали получават заплащане с карта или пари в брой. Изравняването е такова, че търговците не плащат по-високи такси от стойността на ползите от трансакцията, които възникват за тях при употребата на карти. Така например, ползи от трансакции се получават, когато разплащанията с карти намаляват разходите на търговците в сравнение с разходите при разплащанията с пари в брой (защото се спестяват разходите за транспорт и охрана за парите в брой или се намалява времето за чакане на касата). Според някои хипотези се предполага (напр. доколкото таксата се прехвърля към притежателите на карти), че това ще гарантира, че те могат да направят своя ефикасен избор сред множеството платежни инструменти. В този случай, МТО ще позволи изпращането на правилни ценови сигнали до притежателите на карти, които ще адаптират съответно поведението си. |
| --- | --- |

(10)

Въз основа на проучвания, проведени от централните банки в няколко държави от ЕИП, в които се сравняват разходите за плащанията с карти и тези за плащанията в брой, в своята предварителна оценка Комисията счете, че МТО, които Visa Europe се ангажира да прилага при трансакции с потребителски карти с незабавно дебитиране, е в съответствие с „методология на безразличието на търговеца“ (или „тестът на туриста“), разработена в икономическата литература (3). Таксата, която отговаря на условията на този тест (наричана още изравнителна такса) е определена за такова ниво, при което търговците остават безразлични относно това дали получават заплащане с карта или пари в брой. Изравняването е такова, че търговците не плащат по-високи такси от стойността на ползите от трансакцията, които възникват за тях при употребата на карти. Така например, ползи от трансакции се получават, когато разплащанията с карти намаляват разходите на търговците в сравнение с разходите при разплащанията с пари в брой (защото се спестяват разходите за транспорт и охрана за парите в брой или се намалява времето за чакане на касата). Според някои хипотези се предполага (напр. доколкото таксата се прехвърля към притежателите на карти), че това ще гарантира, че те могат да направят своя ефикасен избор сред множеството платежни инструменти. В този случай, МТО ще позволи изпращането на правилни ценови сигнали до притежателите на карти, които ще адаптират съответно поведението си.

| (11) | В допълнение към това, Visa Europe поема ангажимент да продължи да прилага и да усъвършенства мерките за прозрачност, които бяха въведени от Борда на Visa Europе през март 2009 г. По-специално, Visa Europe поема ангажимент:






  — | да продължава да използва правилото срещу прегрупирането на таксите за услуги на търговци, които са приложими за повече от една система на платежни карти или за повече от един вид карти на Visa Europe, както и да изисква акцептиращите банки да издават фактури за таксите за търговски услуги, съдържащи подробни детайли, в зависимост от различните видове карти, |
| --- | --- | --- |

(11)

В допълнение към това, Visa Europe поема ангажимент да продължи да прилага и да усъвършенства мерките за прозрачност, които бяха въведени от Борда на Visa Europе през март 2009 г. По-специално, Visa Europe поема ангажимент:

—

да продължава да използва правилото срещу прегрупирането на таксите за услуги на търговци, които са приложими за повече от една система на платежни карти или за повече от един вид карти на Visa Europe, както и да изисква акцептиращите банки да издават фактури за таксите за търговски услуги, съдържащи подробни детайли, в зависимост от различните видове карти,

| — | да продължи да изисква членовете на Visa Europe да регистрират всички ставки на МТО и да ги прилагат при трансгранични трансакции от издаващата и от акцептиращата банка, |
| --- | --- |

—

да продължи да изисква членовете на Visa Europe да регистрират всички ставки на МТО и да ги прилагат при трансгранични трансакции от издаващата и от акцептиращата банка,

| — | да продължи да публикува всички междурегионални и вътрешни МТО на своята уебстраница, така че да идентифицира приложимата такса за обмен за всички видове трансакции и да изисква от акцептиращите банки да информират търговците относно тази публикация, |
| --- | --- |

—

да продължи да публикува всички междурегионални и вътрешни МТО на своята уебстраница, така че да идентифицира приложимата такса за обмен за всички видове трансакции и да изисква от акцептиращите банки да информират търговците относно тази публикация,

| — | да гарантира, че бизнес картите, издадени в рамките на ЕИП, могат напълно и ясно да се идентифицират и че такива карти могат да бъдат идентифицирани по електронен път при ПОС терминали от акцептиращата банка или от търговеца, ако терминалът притежава необходимия за това капацитет, |
| --- | --- |

—

да гарантира, че бизнес картите, издадени в рамките на ЕИП, могат напълно и ясно да се идентифицират и че такива карти могат да бъдат идентифицирани по електронен път при ПОС терминали от акцептиращата банка или от търговеца, ако терминалът притежава необходимия за това капацитет,

| — | Visa Europe вече има отделно правило на приемане на всички видове карти („HACR“) за картите VISA, VISA Electron и V PAY, т.е. търговците могат свободно да изберат да приемат карти VISA и/или VISA Electron и/или V PAY. Visa Europe няма да направи никакви промени на правилото „HACR“, тъй като то се прилага за трансакции с незабавно дебитиране. Също така, Visa Europe ще изисква от своите акцептиращи банки да информират търговците относно правото им да приемат карти VISA и/или VISA Electron и/или V PAY и/или карти на конкурентни системи, |
| --- | --- |

—

Visa Europe вече има отделно правило на приемане на всички видове карти („HACR“) за картите VISA, VISA Electron и V PAY, т.е. търговците могат свободно да изберат да приемат карти VISA и/или VISA Electron и/или V PAY. Visa Europe няма да направи никакви промени на правилото „HACR“, тъй като то се прилага за трансакции с незабавно дебитиране. Също така, Visa Europe ще изисква от своите акцептиращи банки да информират търговците относно правото им да приемат карти VISA и/или VISA Electron и/или V PAY и/или карти на конкурентни системи,

| — | да поддържа сегашната си позиция, при която на търговците се разрешава да имат различни акцептиращи банки за извършване на трансакции с всеки един вид платежна карта в рамките на системата на Visa Europe и/или на други конкурентни системи. |
| --- | --- |

—

да поддържа сегашната си позиция, при която на търговците се разрешава да имат различни акцептиращи банки за извършване на трансакции с всеки един вид платежна карта в рамките на системата на Visa Europe и/или на други конкурентни системи.

| (12) | Visa Europe ще назначи контролиращо доверено лице, което да извършва контрол на спазването на ангажиментите от страна на Visa Europe. Комисията ще има правомощия да одобри или отхвърли предложеното контролиращо доверено лице преди неговото назначаване. |
| --- | --- |

(12)

Visa Europe ще назначи контролиращо доверено лице, което да извършва контрол на спазването на ангажиментите от страна на Visa Europe. Комисията ще има правомощия да одобри или отхвърли предложеното контролиращо доверено лице преди неговото назначаване.

| (13) | Ангажиментите ще бъдат валидни за срок от четири години, считано от датата на уведомяването на Visa Europe относно решението за ангажиментите, и ще включват механизъм за преразглеждане. |
| --- | --- |

(13)

Ангажиментите ще бъдат валидни за срок от четири години, считано от датата на уведомяването на Visa Europe относно решението за ангажиментите, и ще включват механизъм за преразглеждане.

| (14) | Ангажиментите не обхващат сегашните МТО на Visa Europe за трансакциите с потребителски кредитни карти и карти с разсрочено дебитиране, които ще бъдат включени в текущото антитръстово разследване от страна на Комисията, обхващащо предишните МТО за трансакции с потребителски кредитни карти и карти с разсрочено дебитиране. Предложените ангажименти не накърняват също така правото на Комисията да започва или да продължава съдебни дела срещу други правила на мрежата на Visa, такива като правилото „HACR“, МТО за трансакции с бизнес карти или междурегионалните МТО. |
| --- | --- |

(14)

Ангажиментите не обхващат сегашните МТО на Visa Europe за трансакциите с потребителски кредитни карти и карти с разсрочено дебитиране, които ще бъдат включени в текущото антитръстово разследване от страна на Комисията, обхващащо предишните МТО за трансакции с потребителски кредитни карти и карти с разсрочено дебитиране. Предложените ангажименти не накърняват също така правото на Комисията да започва или да продължава съдебни дела срещу други правила на мрежата на Visa, такива като правилото „HACR“, МТО за трансакции с бизнес карти или междурегионалните МТО.

| (15) | Тези ангажименти се прилагат единствено по отношение на Visa Europe. Следователно, текущото антитръстово разследване (точка 6 по-горе) срещу Visa Inc. и Visa International Service Association, включително МТО за потребителските карти с незабавно дебитиране, ще остане открито до извършването на допълнителна оценка от Комисията, като евентуално се включат всички изказани мнения относно настоящото уведомление. |
| --- | --- |

(15)

Тези ангажименти се прилагат единствено по отношение на Visa Europe. Следователно, текущото антитръстово разследване (точка 6 по-горе) срещу Visa Inc. и Visa International Service Association, включително МТО за потребителските карти с незабавно дебитиране, ще остане открито до извършването на допълнителна оценка от Комисията, като евентуално се включат всички изказани мнения относно настоящото уведомление.

4.   ПОКАНА ЗА ДАВАНЕ НА СТАНОВИЩА

| (16) | Комисията възнамерява, като вземе предвид мнения относно настоящото уведомление, да приеме решение, съгласно член 9, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1/2003, с което да обяви за задължителни обобщените по-горе ангажименти, публикувани в интернет на уебсайта на Генерална дирекция „Конкуренция“. Ако бъдат внесени съществени изменения в ангажиментите, ще бъде проведено ново консултиране с участниците на пазара. |
| --- | --- |

(16)

Комисията възнамерява, като вземе предвид мнения относно настоящото уведомление, да приеме решение, съгласно член 9, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1/2003, с което да обяви за задължителни обобщените по-горе ангажименти, публикувани в интернет на уебсайта на Генерална дирекция „Конкуренция“. Ако бъдат внесени съществени изменения в ангажиментите, ще бъде проведено ново консултиране с участниците на пазара.

| (17) | В съответствие с член 27, параграф 4 от Регламент (ЕО) No 1/2003 Комисията приканва заинтересованите трети страни да изпратят своите забележки относно предложените ангажименти. Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от един месец след датата на настоящата публикация. Заинтересованите трети страни се приканват също да предадат неповерителна версия на своите мнения, в която търговските тайни и другите поверителни пасажи са изтрити и са заменени съгласно изискванията с неповерително обобщение или с думите „търговски тайни“ или „поверително“. Законосъобразните искания ще бъдат взети под внимание. Ако бъде изпратена неповерителна версия на мненията, Комисията ще има право да смята, че мненията не съдържат поверителна информация. |
| --- | --- |

(17)

В съответствие с член 27, параграф 4 от Регламент (ЕО) No 1/2003 Комисията приканва заинтересованите трети страни да изпратят своите забележки относно предложените ангажименти. Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от един месец след датата на настоящата публикация. Заинтересованите трети страни се приканват също да предадат неповерителна версия на своите мнения, в която търговските тайни и другите поверителни пасажи са изтрити и са заменени съгласно изискванията с неповерително обобщение или с думите „търговски тайни“ или „поверително“. Законосъобразните искания ще бъдат взети под внимание. Ако бъде изпратена неповерителна версия на мненията, Комисията ще има право да смята, че мненията не съдържат поверителна информация.

| (18) | Забележки могат да бъдат изпращани на Комисията под референтен номер „Дело COMP/39.398 — Visa MIF“ по електронна поща (COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu), по факс (+32 22950128) или по пощата на следния адрес:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Antitrust Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

(18)

Забележки могат да бъдат изпращани на Комисията под референтен номер „Дело COMP/39.398 — Visa MIF“ по електронна поща (COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu), по факс (+32 22950128) или по пощата на следния адрес:

European Commission

Directorate-General for Competition

Antitrust Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ОВ L 1, 4.1.2003 г., стр. 1. Считано от 1 декември 2009 г. членове 81 и 82 от Договора за ЕО стават членове 101 и съответно 102 от ДФЕС. Двете групи от разпоредби са по същество идентични. За целите на настоящото уведомление препращания към членове 101 и 102 от ДФЕС следва да се разбират като препращания към членове 81 и 82 от Договора за ЕО, когато това е приложимо.

(2)  Понастоящем вътрешните ставки на МОТ се определят от Visa Europe в девет държави. В другите страни от ЕИП вътрешните ставки на МОТ се определят от членовете на Visa Europe.

(3)  Вж. Jean-Charles Rochet и Jean Tirole, „Must Take Cards and the Tourist Test“ („Карти от важно значение и тестът на туриста“) No 496, IDEI Working Papers from Institut d'Économie Industrielle (IDEI), Toulouse, http://idei.fr/doc/wp/2008/must_take_cards.pdf

---

ДРУГИ АКТОВЕ

Европейска комисия

| 28.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 138/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 138/37

---

Публикация на заявка съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни

2010/C 138/11

Настоящата публикация предоставя право на възражение срещу заявката в съответствие с член 7 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета (1). Декларациите за възражение трябва да бъдат получени в Комисията в срок от шест месеца от датата на настоящата публикация.

ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 510/2006 НА СЪВЕТА

„HOFER RINDFLEISCHWURST“

ЕО No: DE-PGI-0005-0722-10.10.2008

ЗГУ ( X ) ЗНП ( )

1.   Наименование:

„Hofer Rindfleischwurst“

2.   Държава-членка или трета държава:

Германия

3.   Описание на земеделския продукт или храна:

3.1.   Вид продукт:

| Клас 1.2 | Месни продукти |
| --- | --- |

Клас 1.2

Месни продукти

3.2.   Описание на продукта, за който се отнася наименованието от точка 1:

Продуктът „Hofer Rindfleischwurst“ представлява суров колбас за мазане. „Hofer Rindfleischwurst“ има продълговата форма. С меката смес за колбаса се напълва изкуствено черво (от целофан), като се използват черва с диаметър 40—55 mm. В зависимост от диаметъра като единично изделие „Hofer Rindfleischwurst“ е с максимална дължина до 50 cm, а в зависимост от дължината теглото му варира от 150 g до 800 g. По отношение на интензивността на цвета „Hofer Rindfleischwurst“ има наситен, но приятен червен цвят на прясно месо.

„Hofer Rindfleischwurst“ се отличава с типичния за този вид колбас индивидуален вкус с фини подправки, който се подчертава от лек аромат на черен пипер. Освен това процесът на студено опушване с букова дървесина придава на „Hofer Rindfleischwurst“ приятен аромат на пушено месо.

„Hofer Rindfleischwurst“ е фино смлян суров колбас за мазане, който се отличава с прясното си състояние. Той запазва специфичния си вкус и индивидуален аромат едва от два до три дни и поради това не е предназначен за продължително съхранение.

Като вакуумиран продукт „Hofer Rindfleischwurst“ може да има малко по-голяма трайност — до най-малко 10 дни. Предпоставка за това обаче е вакуумираният колбас от говеждо месо да се съхранява на хладно.

Допълнителни критерии за качество на „Hofer Rindfleischwurst“ трябва да са трайното червено оцветяване, способността да се намазва и равномерната консистенция.

Тъй като изходният материал за производството на „Hofer Rindfleischwurst“ е нетлъсто говеждо месо, в продукта се постига високо съдържание на месен протеин без колаген. При „Hofer Rindfleisch“ съдържанието на месен протеин без колаген не трябва да бъде под 10 %. В рамките на проведени анализи от независимия производствен и качествен контрол на магазините за месни продукти в месарския сектор на Бавария (NBQP) за „Hofer Rindfleischwurst“ бяха установени следните технически характеристики: съдържанието на вода е между 50 % и 55 %, съдържанието на мазнини е между 25 % и 30 %. Количествената пропорция на свинското месо и сланината от гърба достига най-много до 30 %.

Като съставки се използват основно нитритна сол и аскорбинова киселина, последната в качеството ѝ на допълнително помощно средство за стабилизиране на цвета. Пропорцията на тези добавки е 2,5 % за нитритната сол и 0,5 %. за аскорбиновата киселина (помощно средство за стабилизиране на цвета). Като основни сурови подправки при производството се добавят сол и фино смлян черен пипер. За подобряване на вкусовите качества и придаване на индивидуален вкус могат да се използват и малки количества от допълнителни смески от подправки.

3.3.   Суровини (само за преработени продукти):

Качеството на използваните като суровини месо и мазнини е от основно значение за производството на истински „Hofer Rindfleischwurst“. Използва се предимно месо от израснали, по-възрастни животни за клане. Предимствата от това са наситеният цвят на месото и неговата зрялост. Преработват се говеждо и свинско месо. Следователно за производството на „Hofer Rindfleischwurst“ не се използва месо от млади говеда. „Hofer Rindfleischwurst“ съдържа като основна суровина говеждо месо без мастни тъкани и сухожилия от селекция R I (в съотношение 2/3) и сланина от гърба на свинете от селекция S VIII (в съотношение 1/3). Може да се добави малко количество свинско месо от селекция S I заедно със сланината от гърба, но това се прави по-рядко.

Използваното говеждо месо е предимно от крави и по-рядко от бикове. Транжира се месо от говеждия бут, като съдържанието на мазнини е около 5 %. Доколкото се използва свинско месо, то представлява месо от бут, като съдържанието на мазнини е около 4 %. Съдържанието на мазнини в използваната сланина от гърба е около 70 %.

„Hofer Rindfleischwurst“ се отличава със своето качество и прясно състояние. За производството на „Hofer Rindfleischwurst“ се използва само прясно добито месо. Следователно в процеса на производство не се предвижда използването на узряло, отлежало или дълбоко замразено месо.

3.4.   Фураж (само за продукти от животински произход):

—

3.5.   Специфични етапи на производство, които трябва да бъдат извършени в определения географски район:

Производството на „Hofer Rindfleischwurst“ се извършва в определения географски район.

3.6.   Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др.:

—

3.7.   Специфични правила за етикетиране:

—

4.   Кратко определение на географския район:

Районът на град Hof и околия Hof.

5.   Връзка с географския район:

5.1.   Специфична характеристика на географския район:

В определения географски район „Hofer Rindfleischwurst“ е с над петдесетгодишна традиция.

За първи път с производството на колбаси от нетлъсто говеждо месо в Hof започва да се занимава месарят Hans Millitzer през 1950 г. Тази традиция е продължена от неговия калфа Gottfried Rädlein, който произвежда „Hofer Rindfleischwurst“ от 1962 г. до 1993 г. в собствено предприятие в Hof и продуктът придобива известност извън пределите на града.

Търсенето е толкова голямо, че Gottfried Rädlein преработва седмично до 15 говежди задни четвъртини в колбас от говеждо месо, а понякога произвежда колбаса по своята специална рецепта дори и в неделните и празничните дни. Като висококачествен суров колбас за мазане колбасът от говеждо месо представлява изключително пресен продукт и поради това запазва специфичния си вкус и индивидуален аромат едва в продължение на два до три дни. „Hofer Rindfleischwurst“ е особено здравословен продукт с ниско съдържание на мазнини, чиято консумация на времето дори е била препоръчвана от лекарите.

Впоследствие и други месари в района възприемат идеята за производство на „Hofer Rindfleischwurst“ и се стремят да произвеждат и предлагат традиционния продукт „Hofer Rindfleischwurst“. През януари 1993 г. Gottfried Rädlein прехвърля своя специализиран месарски магазин на прочутата месарница „Albert Schiller“ в Hof, която и до днес произвежда „Hofer Rindfleischwurst“ специално в духа на традициите на Gottfried Rädlein. По искане на тогавашния старши майстор на Сдружението на месарите в Hof през 1993 г. продуктът „Hofer Rindfleischwurst“ е включен във федералните германски Насоки относно месото и месните продукти (Leitsätze für Fleisch und Fleischerzeugnisse) под номер 2.2120.1.

5.2.   Специфична характеристика на продукта:

Както беше описано по-горе, „Hofer Rindfleischwurst“ представлява продукт с високо качество и специален вкус, който е добре познат като регионален специалитет особено в град Hof и в околия Hof и се ползва с голяма репутация. Той е изключително популярен и търсен не само сред местното население — този колбас се цени извънредно много и от гости и посетители от други места. Неговата значимост и известност се потвърждават и от включването му в Насоките на германския Кодекс на храните (Leitsätze des Deutschen Lebensmittelbuches).

На „Hofer Rindfleischwurst“ са присъждани отличия и награди на различни конкурси за колбаси. В ежегодно осъществявания контрол на качеството от Съюза на месарите в Бавария участват месарници от посочения географски район и за тази цел те се представят с „Hofer Rindfleischwurst“. През изминалите години този продукт постоянно е отличаван със златни и сребърни медали. Същото може да се каже и за постигнатите резултати по отношение на контрола на качеството от германското Дружество по храните (DLG) на федерално равнище. На последното изложение на Горна Франкония, проведено през април 2009 г. в Hof, беше осъществен публичен контрол на колбасите, като местните медии публикуваха подробна информация за „Hofer Rindfleischwurst“ като регионален продукт с отлично качество.

5.3.   Причинно-следствена връзка между географския район и качеството или особеностите на продукта (за ЗНП), или специфичното качество, репутацията или други особености на продукта (за ЗГУ):

„Hofer Rindfleischwurst“ представлява типичен продукт на района Hof. Той произхожда от него и производството му по специална рецепта и технология в местни предприятия има над петдесетгодишна традиция. Поради това популярността и репутацията на продукта се дължат предимно на неговия произход от определения географски район.

Препратка към публикуваната спецификация:

(член 5, параграф 7 от Регламент (ЕО) No 510/2006)

Markenblatt (регистър на марките), том 16 от 18.4.2008 г., част 7a-aa, стр. 31 817

(http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/106)

---

(1)  ОВ L 93, 31.3.2006 г., стр. 12.

---

| 28.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 138/40 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 138/40

---

Обявление за търг за намаляване на митото за внос на царевица от трети държави

2010/C 138/12

I.   ПРЕДМЕТ

| 1. | Открива се тръжна процедура за намаляване на митото за внос на царевица с код по КН 1005 90 00 от трети държави. |
| --- | --- |

1.

Открива се тръжна процедура за намаляване на митото за внос на царевица с код по КН 1005 90 00 от трети държави.

| 2. | Тръжната процедура се провежда съгласно разпоредбите на Регламент (ЕС) No 463/2010 на Комисията (1). |
| --- | --- |

2.

Тръжната процедура се провежда съгласно разпоредбите на Регламент (ЕС) No 463/2010 на Комисията (1).

II.   СРОКОВЕ

| 1. | Срокът за подаване на оферти за първата частична тръжна процедура изтича на 10 юни 2010 г. в 10 часа брюкселско време.
  Срокът за подаване на оферти за следващите частични тръжни процедури изтича на следните дати, които се падат четвъртък, в 10 часа брюкселско време:






  — | на 24 юни 2010 г., |
| --- | --- | --- |

1.

Срокът за подаване на оферти за първата частична тръжна процедура изтича на 10 юни 2010 г. в 10 часа брюкселско време.

Срокът за подаване на оферти за следващите частични тръжни процедури изтича на следните дати, които се падат четвъртък, в 10 часа брюкселско време:

—

на 24 юни 2010 г.,

| — | на 15 и 29 юли 2010 г., |
| --- | --- |

—

на 15 и 29 юли 2010 г.,

| — | на 26 август 2010 г., |
| --- | --- |

—

на 26 август 2010 г.,

| — | на 16 и 30 септември 2010 г., |
| --- | --- |

—

на 16 и 30 септември 2010 г.,

| — | на 14 и 28 октомври 2010 г., |
| --- | --- |

—

на 14 и 28 октомври 2010 г.,

| — | на 11 и 25 ноември 2010 г., |
| --- | --- |

—

на 11 и 25 ноември 2010 г.,

| — | на 9 и 16 декември 2010 г. |
| --- | --- |

—

на 9 и 16 декември 2010 г.

| 2. | Това обявление се публикува само за откриване на настоящата тръжна процедура. Без да се засяга неговото изменение или замяна, това обявление е валидно за всички частични тръжни процедури, провеждани в периода на валидност на споменатата тръжна процедура. |
| --- | --- |

2.

Това обявление се публикува само за откриване на настоящата тръжна процедура. Без да се засяга неговото изменение или замяна, това обявление е валидно за всички частични тръжни процедури, провеждани в периода на валидност на споменатата тръжна процедура.

III.   ОФЕРТИ

| 1. | Подадените в писмен вид оферти следва да бъдат получени най-късно до датите и часа, посочени в дял II, като подаването става чрез представяне на офертата срещу обратна разписка или по електронна поща на един от следните адреси:
  Адрес за подаване на офертите:





  Ministério das Finanças |
| --- | --- |
| Direcção Geral das Alfândegas e Impostos Especiais sobre o Consumo |
| Terreiro do Trigo — Edifício da Alfândega |
| 1149-060 Lisbon |
| PORTUGAL |
| Тел. +351 218814263 |
| Факс +351 218814261 |

1.

Подадените в писмен вид оферти следва да бъдат получени най-късно до датите и часа, посочени в дял II, като подаването става чрез представяне на офертата срещу обратна разписка или по електронна поща на един от следните адреси:

Адрес за подаване на офертите:

Ministério das Finanças

Direcção Geral das Alfândegas e Impostos Especiais sobre o Consumo

Terreiro do Trigo — Edifício da Alfândega

1149-060 Lisbon

PORTUGAL

Тел. +351 218814263

Факс +351 218814261

Офертите, които не са подадени по електронна поща, следва да бъдат изпратени на съответния адрес в двоен запечатан плик. Върху вътрешния плик, който също трябва да е запечатан, следва да бъде отбелязано „Оферта във връзка с тръжна процедура за намаляване на митото за внос на царевица — Регламент (ЕО) No 463/2010“.

До момента, в който съответната държава-членка съобщи резултата на лицето, заинтересовано от възлагането на поръчката, подадените оферти остават непроменени.

| 2. | Офертата, както и доказателството и декларацията, посочени в член 7, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 1296/2008 на Комисията (2), се съставят на официалния език или на един от официалните езици на държавата-членка, чийто компетентен орган е получател на офертата. |
| --- | --- |

2.

Офертата, както и доказателството и декларацията, посочени в член 7, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 1296/2008 на Комисията (2), се съставят на официалния език или на един от официалните езици на държавата-членка, чийто компетентен орган е получател на офертата.

IV.   ТРЪЖНА ГАРАНЦИЯ

Тръжната гаранция се депозира в полза на компетентния орган.

V.   ВЪЗЛАГАНЕ НА ПОРЪЧКА

Въз основа на възлагането на поръчката възниква:

| а) | правото на издаване в държавата-членка, където е била подадена офертата, на лицензия за внос, в която се посочва намалението на митото за внос, посочено в офертата и предоставено за съответното количество; |
| --- | --- |

а)

правото на издаване в държавата-членка, където е била подадена офертата, на лицензия за внос, в която се посочва намалението на митото за внос, посочено в офертата и предоставено за съответното количество;

| б) | задължението да се изиска в държавата-членка, посочена в буква a), лицензия за внос за това количество. |
| --- | --- |

б)

задължението да се изиска в държавата-членка, посочена в буква a), лицензия за внос за това количество.

---

(1)  ОВ L 129, 27.5.2010 г., стр. 60.

(2)  ОВ L 340, 19.12.2008 г., стр. 57.

---

| 28.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 138/42 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 138/42

---

Обявление за търг за намаляване на митото за внос на царевица от трети държави

2010/C 138/13

I.   ПРЕДМЕТ

| 1. | Открива се тръжна процедура за намаляване на митото за внос на царевица с код по КН 1005 90 00 от трети държави. |
| --- | --- |

1.

Открива се тръжна процедура за намаляване на митото за внос на царевица с код по КН 1005 90 00 от трети държави.

| 2. | Тръжната процедура се провежда съгласно разпоредбите на Регламент (ЕС) No 462/2010 на Комисията (1). |
| --- | --- |

2.

Тръжната процедура се провежда съгласно разпоредбите на Регламент (ЕС) No 462/2010 на Комисията (1).

II.   СРОКОВЕ

| 1. | Срокът за подаване на оферти за първата частична тръжна процедура изтича на 10 юни 2010 г. в 10 часа брюкселско време.
  Срокът за подаване на оферти за следващите частични тръжни процедури изтича на следните дати, които се падат четвъртък, в 10 часа брюкселско време:






  — | на 24 юни 2010 г., |
| --- | --- | --- |

1.

Срокът за подаване на оферти за първата частична тръжна процедура изтича на 10 юни 2010 г. в 10 часа брюкселско време.

Срокът за подаване на оферти за следващите частични тръжни процедури изтича на следните дати, които се падат четвъртък, в 10 часа брюкселско време:

—

на 24 юни 2010 г.,

| — | на 15 и 29 юли 2010 г., |
| --- | --- |

—

на 15 и 29 юли 2010 г.,

| — | на 26 август 2010 г., |
| --- | --- |

—

на 26 август 2010 г.,

| — | на 16 и 30 септември 2010 г., |
| --- | --- |

—

на 16 и 30 септември 2010 г.,

| — | на 14 и 28 октомври 2010 г., |
| --- | --- |

—

на 14 и 28 октомври 2010 г.,

| — | на 11 и 25 ноември 2010 г., |
| --- | --- |

—

на 11 и 25 ноември 2010 г.,

| — | на 9 и 16 декември 2010 г. |
| --- | --- |

—

на 9 и 16 декември 2010 г.

| 2. | Това обявление се публикува само за откриване на настоящата тръжна процедура. Без да се засяга неговото изменение или замяна, това обявление е валидно за всички частични тръжни процедури, провеждани в периода на валидност на споменатата тръжна процедура. |
| --- | --- |

2.

Това обявление се публикува само за откриване на настоящата тръжна процедура. Без да се засяга неговото изменение или замяна, това обявление е валидно за всички частични тръжни процедури, провеждани в периода на валидност на споменатата тръжна процедура.

III.   ОФЕРТИ

| 1. | Подадените в писмен вид оферти следва да бъдат получени най-късно на датите и до часовете, посочени в дял II, като подаването става чрез представяне на офертата срещу обратна разписка или по електронна поща на един от следните адреси:
  Адрес за подаване на офертите:





  Fondo Español de Garantía Agraria (FEGA) |
| --- | --- |
| C/ Beneficencia, 8 |
| 28004 Madrid |
| ESPAÑA |
| Електронна поща: intervec@fega.mapya.es |
| Факс +34 915219832 / 913476387 |

1.

Подадените в писмен вид оферти следва да бъдат получени най-късно на датите и до часовете, посочени в дял II, като подаването става чрез представяне на офертата срещу обратна разписка или по електронна поща на един от следните адреси:

Адрес за подаване на офертите:

Fondo Español de Garantía Agraria (FEGA)

C/ Beneficencia, 8

28004 Madrid

ESPAÑA

Електронна поща: intervec@fega.mapya.es

Факс +34 915219832 / 913476387

Офертите, които не са подадени по електронна поща, следва да бъдат изпратени на съответния адрес в двоен запечатан плик. Върху вътрешния плик, който също трябва да е запечатан, следва да бъде отбелязано „Оферта във връзка с тръжна процедура за намаляване на митото за внос на царевица — Регламент (ЕС) No 462/2010“.

До момента, в който съответната държава-членка съобщи резултата на лицето, заинтересовано от възлагането на поръчката, подадените оферти остават непроменени.

| 2. | Офертата, както и доказателството и декларацията, посочени в член 7, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 1296/2008 на Комисията (2), се съставят на официалния език или на един от официалните езици на държавата-членка, чийто компетентен орган е получател на офертата. |
| --- | --- |

2.

Офертата, както и доказателството и декларацията, посочени в член 7, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 1296/2008 на Комисията (2), се съставят на официалния език или на един от официалните езици на държавата-членка, чийто компетентен орган е получател на офертата.

IV.   ТРЪЖНА ГАРАНЦИЯ

Тръжната гаранция се депозира в полза на компетентния орган.

V.   ВЪЗЛАГАНЕ НА ПОРЪЧКА

Въз основа на възлагането на поръчката възниква:

| а) | правото на издаване в държавата-членка, където е била подадена офертата, на лицензия за внос, в която се посочва намалението на митото за внос, посочено в офертата и предоставено за съответното количество; |
| --- | --- |

а)

правото на издаване в държавата-членка, където е била подадена офертата, на лицензия за внос, в която се посочва намалението на митото за внос, посочено в офертата и предоставено за съответното количество;

| б) | задължението да се изиска в държавата-членка, посочена в буква a), лицензия за внос за това количество. |
| --- | --- |

б)

задължението да се изиска в държавата-членка, посочена в буква a), лицензия за внос за това количество.

---

(1)  ОВ L 129, 27.5.2010 г., стр. 58.

(2)  ОВ L 340, 19.12.2008 г., стр. 57.

---

| 28.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 138/44 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 138/44

---

Обявление за търг за намаляване на митото за внос на сорго от трети държави

2010/C 138/14

I.   ПРЕДМЕТ

| 1. | Открива се тръжна процедура за намаляване на митото за внос на сорго с код по КН 1007 00 90 от трети държави. |
| --- | --- |

1.

Открива се тръжна процедура за намаляване на митото за внос на сорго с код по КН 1007 00 90 от трети държави.

| 2. | Тръжната процедура се провежда съгласно разпоредбите на Регламент (ЕС) No 464/2010 на Комисията (1). |
| --- | --- |

2.

Тръжната процедура се провежда съгласно разпоредбите на Регламент (ЕС) No 464/2010 на Комисията (1).

II.   СРОКОВЕ

| 1. | Срокът за подаване на оферти за първата частична тръжна процедура изтича на 10 юни 2010 г. в 10 часа брюкселско време.
  Срокът за подаване на оферти за следващите частични тръжни процедури изтича на следните дати, които се падат четвъртък, в 10 часа брюкселско време:






  — | на 24 юни 2010 г., |
| --- | --- | --- |

1.

Срокът за подаване на оферти за първата частична тръжна процедура изтича на 10 юни 2010 г. в 10 часа брюкселско време.

Срокът за подаване на оферти за следващите частични тръжни процедури изтича на следните дати, които се падат четвъртък, в 10 часа брюкселско време:

—

на 24 юни 2010 г.,

| — | на 15 и 29 юли 2010 г., |
| --- | --- |

—

на 15 и 29 юли 2010 г.,

| — | на 26 август 2010 г., |
| --- | --- |

—

на 26 август 2010 г.,

| — | на 16 и 30 септември 2010 г., |
| --- | --- |

—

на 16 и 30 септември 2010 г.,

| — | на 14 и 28 октомври 2010 г., |
| --- | --- |

—

на 14 и 28 октомври 2010 г.,

| — | на 11 и 25 ноември 2010 г., |
| --- | --- |

—

на 11 и 25 ноември 2010 г.,

| — | на 9 и 16 декември 2010 г. |
| --- | --- |

—

на 9 и 16 декември 2010 г.

| 2. | Това обявление се публикува само за откриване на настоящата тръжна процедура. Без да се засяга неговото изменение или замяна, това обявление е валидно за всички частични тръжни процедури, провеждани в периода на валидност на споменатата тръжна процедура. |
| --- | --- |

2.

Това обявление се публикува само за откриване на настоящата тръжна процедура. Без да се засяга неговото изменение или замяна, това обявление е валидно за всички частични тръжни процедури, провеждани в периода на валидност на споменатата тръжна процедура.

III.   ОФЕРТИ

| 1. | Подадените в писмен вид оферти следва да бъдат получени най-късно на датите и до часовете, посочени в дял II, като подаването става чрез представяне на офертата срещу обратна разписка или по електронна поща на един от следните адреси:
  Адрес за подаване на офертите:





  Fondo Español de Garantía Agraria (FEGA) |
| --- | --- |
| C/ Beneficencia, 8 |
| 28004 Madrid |
| ESPAÑA |
| Електронна поща: secreint@fega.mapya.es |
| Факс +34 915219832 / 913476387 |

1.

Подадените в писмен вид оферти следва да бъдат получени най-късно на датите и до часовете, посочени в дял II, като подаването става чрез представяне на офертата срещу обратна разписка или по електронна поща на един от следните адреси:

Адрес за подаване на офертите:

Fondo Español de Garantía Agraria (FEGA)

C/ Beneficencia, 8

28004 Madrid

ESPAÑA

Електронна поща: secreint@fega.mapya.es

Факс +34 915219832 / 913476387

Офертите, които не са подадени по електронна поща, следва да бъдат изпратени на съответния адрес в двоен запечатан плик. Върху вътрешния плик, който също трябва да е запечатан, следва да бъде отбелязано „Оферта във връзка с тръжна процедура за намаляване на митото за внос на сорго — Регламент (ЕС) No 464/2010“.

До момента, в който съответната държава-членка съобщи резултата на лицето, заинтересовано от възлагането на поръчката, подадените оферти остават непроменени.

| 2. | Офертата, както и доказателството и декларацията, посочени в член 7, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 1296/2008 на Комисията, се съставят на официалния език или на един от официалните езици на държавата-членка, чийто компетентен орган е получател на офертата. |
| --- | --- |

2.

Офертата, както и доказателството и декларацията, посочени в член 7, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 1296/2008 на Комисията, се съставят на официалния език или на един от официалните езици на държавата-членка, чийто компетентен орган е получател на офертата.

IV.   ТРЪЖНА ГАРАНЦИЯ

Тръжната гаранция се депозира в полза на компетентния орган.

V.   ВЪЗЛАГАНЕ НА ПОРЪЧКА

Въз основа на възлагането на поръчката възниква:

| а) | правото на издаване в държавата-членка, където е била подадена офертата, на лицензия за внос, в която се посочва намалението на митото за внос, посочено в офертата, за предложеното количество; |
| --- | --- |

а)

правото на издаване в държавата-членка, където е била подадена офертата, на лицензия за внос, в която се посочва намалението на митото за внос, посочено в офертата, за предложеното количество;

| б) | задължението да се изиска в държавата-членка, посочена в буква a), лицензия за внос за това количество. |
| --- | --- |

б)

задължението да се изиска в държавата-членка, посочена в буква a), лицензия за внос за това количество.

---

(1)  ОВ L 129, 27.5.2010 г., стр. 62.

---