# Официален вестник C 140/2010

| | ISSN 1830-365X
  doi:10.3000/1830365X.C_2010.140.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 140 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 5329 май 2010 г. |

ISSN 1830-365X

doi:10.3000/1830365X.C_2010.140.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

C 140

Издание на български език

Информация и известия

Година 5329 май 2010 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | СТАНОВИЩА |
| | Съвет |
| 2010/C 140/01 | Становище на Съвета относно актуализираната програма за конвергенция на Естония за периода 2009—2013 г. | 1 |
| 2010/C 140/02 | Становище на Съвета относно актуализираната програма за стабилност на Франция за периода 2009—2013 г. | 6 |
| 2010/C 140/03 | Становище на Съвета относно актуализираната програма за стабилност на Германия за периода 2009—2013 г. | 12 |

Известие No

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Съвет

2010/C 140/01

Становище на Съвета относно актуализираната програма за конвергенция на Естония за периода 2009—2013 г.

1

2010/C 140/02

Становище на Съвета относно актуализираната програма за стабилност на Франция за периода 2009—2013 г.

6

2010/C 140/03

Становище на Съвета относно актуализираната програма за стабилност на Германия за периода 2009—2013 г.

12

| | II   Съобщения |
| --- | --- |
| | СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Европейска комисия |
| 2010/C 140/04 | Разрешение за отпускане на държавни помощи по силата на разпоредбите на членове 87 и 88 от Договора за ЕО — Случаи, в които Комисията няма възражения (
  1
  ) | 18 |
| 2010/C 140/05 | Разрешение за отпускане на държавни помощи по силата на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) — Случаи, в които Комисията няма възражения (
  1
  ) | 20 |
| 2010/C 140/06 | Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.5843 — Eli Lilly/Certain Animal Health Assets of Pfizer) (
  1
  ) | 21 |

II   Съобщения

СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

2010/C 140/04

Разрешение за отпускане на държавни помощи по силата на разпоредбите на членове 87 и 88 от Договора за ЕО — Случаи, в които Комисията няма възражения (
  1
  )

1

18

2010/C 140/05

Разрешение за отпускане на държавни помощи по силата на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) — Случаи, в които Комисията няма възражения (
  1
  )

1

20

2010/C 140/06

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.5843 — Eli Lilly/Certain Animal Health Assets of Pfizer) (
  1
  )

1

21

| | IV   Информация |
| --- | --- |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Съвет |
| 2010/C 140/07 | Заключения на Съвета от 25 май 2010 година относно бъдещото преразглеждане на системата на търговските марки в Европейския съюз | 22 |
| | Европейска комисия |
| 2010/C 140/08 | Обменен курс на еврото | 24 |

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Съвет

2010/C 140/07

Заключения на Съвета от 25 май 2010 година относно бъдещото преразглеждане на системата на търговските марки в Европейския съюз

22

Европейска комисия

2010/C 140/08

Обменен курс на еврото

24

| | V   Становища |
| --- | --- |
| | ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА |
| | Европейска комисия |
| 2010/C 140/09 | Държавнa помощ — Испания — Държавна помощ С 10/10 (ex N 562/09) — Помощ за преструктуриране за A NOVO Comlink SL — Покана за представяне на мнения съгласно член 108, параграф 2 от ДФЕС (
  1
  ) | 25 |
| 2010/C 140/10 | Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5870 — Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia) (
  1
  ) | 33 |

V   Становища

ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА

Европейска комисия

2010/C 140/09

Държавнa помощ — Испания — Държавна помощ С 10/10 (ex N 562/09) — Помощ за преструктуриране за A NOVO Comlink SL — Покана за представяне на мнения съгласно член 108, параграф 2 от ДФЕС (
  1
  )

1

25

2010/C 140/10

Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5870 — Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia) (
  1
  )

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Текст от значение за ЕИП |

---

(1)   Текст от значение за ЕИП

1

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Съвет

| 29.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 140/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 140/1

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

относно актуализираната програма за конвергенция на Естония за периода 2009—2013 г.

2010/C 140/01

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултации с Икономическия и финансов комитет,

ИЗДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 26 април 2010 г. Съветът разгледа актуализираната програма за конвергенция на Естония за периода 2009—2013 г. |
| --- | --- |

(1)

На 26 април 2010 г. Съветът разгледа актуализираната програма за конвергенция на Естония за периода 2009—2013 г.

| (2) | Към настоящия момент икономиката на Естония излиза от значителна рецесия. Паралелно с осезаемия натиск, който рецесията оказа върху публичните финанси, обратът в неустойчивото вътрешно търсене и краят на бума в областта на недвижимите имоти доведоха до бързото компенсиране на предходните високи вътрешни и външни дисбаланси. Като се отчитат значителните макроикономически дисбаланси отпреди кризата, широкообхватните и решителни действия на правителството за ограничаване на негативното въздействие на икономическия спад върху публичните финанси представляваха разумна реакция в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване. Те спомогнаха за ограничаване на рисковете за икономиката, бюджета и финансовата система и допринесоха за възстановяване на конкурентоспособността посредством адаптиране на цените и заплатите в областта на икономиката. За предотвратяване на появата на неблагоприятни последствия спомогнаха поддържането на стабилни парични буфери в подкрепа на устойчивостта на обменния курс и провеждането на благоразумна политика във финансовия сектор, в т.ч. и интензивно трансгранично сътрудничество. Въпреки че високата задлъжнялост на частния сектор постепенно намалява, тя ще продължи да оказва натиск върху възстановяването, като ограничава потреблението и инвестициите. Към основните бъдещи предизвикателства пред политиката спадат подобряването на производителността на икономиката с оглед допълнително повишаване на конкурентоспособността и напредъка към постигане на трайна конвергенция, както и ограничаването на рисковете от загуба на квалификация вследствие на дългосрочна безработица. В по-широк смисъл предизвикателството пред икономиката се състои във възстановяване на положителния и устойчив растеж, като същевременно се избегне повторната поява на значителни външни и вътрешни дисбаланси. Публичните финанси бяха в значителна степен адаптирани към очаквания през следващите години по-слаб растеж, но в средносрочен план са необходими още положителни резултати. |
| --- | --- |

(2)

Към настоящия момент икономиката на Естония излиза от значителна рецесия. Паралелно с осезаемия натиск, който рецесията оказа върху публичните финанси, обратът в неустойчивото вътрешно търсене и краят на бума в областта на недвижимите имоти доведоха до бързото компенсиране на предходните високи вътрешни и външни дисбаланси. Като се отчитат значителните макроикономически дисбаланси отпреди кризата, широкообхватните и решителни действия на правителството за ограничаване на негативното въздействие на икономическия спад върху публичните финанси представляваха разумна реакция в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване. Те спомогнаха за ограничаване на рисковете за икономиката, бюджета и финансовата система и допринесоха за възстановяване на конкурентоспособността посредством адаптиране на цените и заплатите в областта на икономиката. За предотвратяване на появата на неблагоприятни последствия спомогнаха поддържането на стабилни парични буфери в подкрепа на устойчивостта на обменния курс и провеждането на благоразумна политика във финансовия сектор, в т.ч. и интензивно трансгранично сътрудничество. Въпреки че високата задлъжнялост на частния сектор постепенно намалява, тя ще продължи да оказва натиск върху възстановяването, като ограничава потреблението и инвестициите. Към основните бъдещи предизвикателства пред политиката спадат подобряването на производителността на икономиката с оглед допълнително повишаване на конкурентоспособността и напредъка към постигане на трайна конвергенция, както и ограничаването на рисковете от загуба на квалификация вследствие на дългосрочна безработица. В по-широк смисъл предизвикателството пред икономиката се състои във възстановяване на положителния и устойчив растеж, като същевременно се избегне повторната поява на значителни външни и вътрешни дисбаланси. Публичните финанси бяха в значителна степен адаптирани към очаквания през следващите години по-слаб растеж, но в средносрочен план са необходими още положителни резултати.

| (3) | Въпреки че голяма част от наблюдавания по време на кризата спад във фактическия БВП има цикличен характер, равнището на потенциалния БВП също е засегнато отрицателно. В допълнение, в средносрочна перспектива кризата може да повлияе и на потенциалния растеж посредством по-ниски нива на инвестиции, ограничения в кредитирането и нарастване на структурната безработица. Освен това влиянието на икономическата криза подсилва отрицателното въздействие на застаряването на населението върху потенциалния БВП и устойчивостта на публичните финанси. При тези условия ще бъде особено важно да се ускорят структурните реформи, за да бъде подкрепен потенциалният растеж. Адаптирането на икономиката към по-устойчива структура на растеж, в която износът играе по-важна роля, е предварително условие за това. По-специално, като се има предвид значителното нарастване на безработицата в Естония, е важно да се ускори прилагането на активни политики на трудовия пазар, да се увеличи професионалната насоченост на системите за образование и обучение съобразно потребностите на пазара на труда и да се инвестира в програмите за учене през целия живот. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че голяма част от наблюдавания по време на кризата спад във фактическия БВП има цикличен характер, равнището на потенциалния БВП също е засегнато отрицателно. В допълнение, в средносрочна перспектива кризата може да повлияе и на потенциалния растеж посредством по-ниски нива на инвестиции, ограничения в кредитирането и нарастване на структурната безработица. Освен това влиянието на икономическата криза подсилва отрицателното въздействие на застаряването на населението върху потенциалния БВП и устойчивостта на публичните финанси. При тези условия ще бъде особено важно да се ускорят структурните реформи, за да бъде подкрепен потенциалният растеж. Адаптирането на икономиката към по-устойчива структура на растеж, в която износът играе по-важна роля, е предварително условие за това. По-специално, като се има предвид значителното нарастване на безработицата в Естония, е важно да се ускори прилагането на активни политики на трудовия пазар, да се увеличи професионалната насоченост на системите за образование и обучение съобразно потребностите на пазара на труда и да се инвестира в програмите за учене през целия живот.

| (4) | Макроикономическият сценарий, на който се основава програмата, предвижда, че след оценявания на 14,5 % срив от 2009 г. растежът на реалния БВП на годишна база ще бъде почти нулев (– 0,1 %) през 2010 г., като през останалия програмен период той ще се възстанови до средното равнище от 3,7 %.
  Предвижда се в рамките на 2010 г. конюнктурата да започне постепенно да се подобрява. През 2010 г. се очаква вътрешното търсене да продължи да действа като спирачка за възстановяването, а растежът да се основава главно на увеличеното външно търсене и на промяната в цикъла на материалните запаси. Предвижда се от 2011 г. вътрешните източници на растеж да наберат скорост. Оценяван въз основа на наличната към момента информация (2), този сценарий изглежда основан на реалистични прогнози за растеж, като несигурността по отношение на икономическото развитие остава висока. Прогнозите в програмата относно инфлацията изглеждат реалистични и предвижданията за паричната политика и обменния курс съответстват на останалия макроикономически сценарий. Номиналното намаление на вътрешните цени и заплатите протича успешно и според програмата и прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г. се очаква, макар и с леки различия, то да продължи и през 2010 г. Предвид срива на вноса вследствие на рецесията предходният висок външен дефицит се трансформира в излишък, който се очаква в средносрочен план да се запази на по-високо ниво от посоченото в прогнозата на службите на Комисията от есента поради заложените в програмата по-предпазливи очаквания във връзка с развитието на вътрешното търсене. В програмата се предвижда допълнително увеличение на безработицата през 2010 г. и спад на заетостта в рамките на програмния период. |
| --- | --- |

(4)

Макроикономическият сценарий, на който се основава програмата, предвижда, че след оценявания на 14,5 % срив от 2009 г. растежът на реалния БВП на годишна база ще бъде почти нулев (– 0,1 %) през 2010 г., като през останалия програмен период той ще се възстанови до средното равнище от 3,7 %.

Предвижда се в рамките на 2010 г. конюнктурата да започне постепенно да се подобрява. През 2010 г. се очаква вътрешното търсене да продължи да действа като спирачка за възстановяването, а растежът да се основава главно на увеличеното външно търсене и на промяната в цикъла на материалните запаси. Предвижда се от 2011 г. вътрешните източници на растеж да наберат скорост. Оценяван въз основа на наличната към момента информация (2), този сценарий изглежда основан на реалистични прогнози за растеж, като несигурността по отношение на икономическото развитие остава висока. Прогнозите в програмата относно инфлацията изглеждат реалистични и предвижданията за паричната политика и обменния курс съответстват на останалия макроикономически сценарий. Номиналното намаление на вътрешните цени и заплатите протича успешно и според програмата и прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г. се очаква, макар и с леки различия, то да продължи и през 2010 г. Предвид срива на вноса вследствие на рецесията предходният висок външен дефицит се трансформира в излишък, който се очаква в средносрочен план да се запази на по-високо ниво от посоченото в прогнозата на службите на Комисията от есента поради заложените в програмата по-предпазливи очаквания във връзка с развитието на вътрешното търсене. В програмата се предвижда допълнително увеличение на безработицата през 2010 г. и спад на заетостта в рамките на програмния период.

| (5) | Цялостната икономическа и бюджетна стратегия на властите отразява тяхната твърда позиция в подкрепа на устойчивите публични финанси. В програмата дефицитът на консолидирания държавен бюджет през 2009 г. се оценява на 2,6 % от БВП, много близо до нивото от 2008 г. (2,7 %). Това отразява цялостната и широкообхватна бюджетна консолидация, осъществена през 2009 г. на фона на значителното влошаване на икономическата ситуация. Въпреки значителния спад на номиналния БВП осъществената консолидация доведе до слабо нарастване на номиналните приходи, главно вследствие на по-високите неданъчни приходи и увеличението на някои данъчни ставки. Вследствие на значително намаленото публично потребление нивото на разходите се запази почти непроменено спрямо 2008 г. Същевременно по-интензивното усвояване на средства от европейските структурни фондове осигури антициклична подкрепа за икономиката.
  Подобрението на структурното салдо, т.е. коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, и изчислено по общоприетата методика, съгласно програмата възлиза на 3,5 % от БВП, което предполага силно рестриктивна фискална политика. Същевременно общият обем на приложените през 2009 г. дискреционни мерки сочат към още по-висока бюджетна консолидация, възлизаща на над 9 % от БВП. Разликата може да се дължи, първо, на факта, че стратегията за консолидация разчита до голяма степен да обърне тенденцията на заложения вече растеж на разходите по отношение на държавното потребление и социалните помощи; второ, на отрицателните структурни ефекти върху данъчните приходи, по-специално поради силно изразен спад в частното потребление и разходите за заплати; и трето, на несигурността, свързана с изчисляването на коригираните спрямо фазата на икономическия цикъл салда, предвид мащаба и характеристиките на икономическия спад. Според програмата през 2010 г. номиналният дефицит на консолидирания държавен бюджет ще започне постепенно да намалява, като до края на програмния период той ще прерасне в излишък. |
| --- | --- |

(5)

Цялостната икономическа и бюджетна стратегия на властите отразява тяхната твърда позиция в подкрепа на устойчивите публични финанси. В програмата дефицитът на консолидирания държавен бюджет през 2009 г. се оценява на 2,6 % от БВП, много близо до нивото от 2008 г. (2,7 %). Това отразява цялостната и широкообхватна бюджетна консолидация, осъществена през 2009 г. на фона на значителното влошаване на икономическата ситуация. Въпреки значителния спад на номиналния БВП осъществената консолидация доведе до слабо нарастване на номиналните приходи, главно вследствие на по-високите неданъчни приходи и увеличението на някои данъчни ставки. Вследствие на значително намаленото публично потребление нивото на разходите се запази почти непроменено спрямо 2008 г. Същевременно по-интензивното усвояване на средства от европейските структурни фондове осигури антициклична подкрепа за икономиката.

Подобрението на структурното салдо, т.е. коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, и изчислено по общоприетата методика, съгласно програмата възлиза на 3,5 % от БВП, което предполага силно рестриктивна фискална политика. Същевременно общият обем на приложените през 2009 г. дискреционни мерки сочат към още по-висока бюджетна консолидация, възлизаща на над 9 % от БВП. Разликата може да се дължи, първо, на факта, че стратегията за консолидация разчита до голяма степен да обърне тенденцията на заложения вече растеж на разходите по отношение на държавното потребление и социалните помощи; второ, на отрицателните структурни ефекти върху данъчните приходи, по-специално поради силно изразен спад в частното потребление и разходите за заплати; и трето, на несигурността, свързана с изчисляването на коригираните спрямо фазата на икономическия цикъл салда, предвид мащаба и характеристиките на икономическия спад. Според програмата през 2010 г. номиналният дефицит на консолидирания държавен бюджет ще започне постепенно да намалява, като до края на програмния период той ще прерасне в излишък.

| (6) | Програмата предвижда номинален дефицит от 2,2 % от БВП през 2010 г. Подобрението на номиналното салдо спрямо предходната година се дължи основно на целогодишното въздействие на мерките за консолидация, прилагани от втората половина на 2009 г. по отношение на приходите и разходите. Освен това през 2010 г. беше осъществено допълнително увеличение на акцизите, което въпреки свиването на номиналния БВП с около 1,25 % доведе до планирано нарастване на данъчните приходи. Прогнозира се номиналните разходи като цяло да запазят нивото си от 2009 г., като нарастването на общите държавни инвестиции се компенсира от допълнителното намаляване на общото държавно потребление; това води до слабо повишение на съотношението на разходите. Като цяло допълнителните мерки за подобряване на фискалната позиция възлизат на 0,7 % от БВП през 2010 г.; те се прибавят към целогодишното въздействие на решенията за консолидация, взети през втората половина на 2009 г., в размер на 2,5 % от БВП. Въпреки това планираната фискална политика, оценена посредством промяната в структурното салдо, е като цяло неутрална. Несъответствието между двата подхода се обяснява, от една страна, с увеличената зависимост от еднократни и временни мерки в програмата, на фона на все още неблагоприятните циклични условия, а от друга — с посочената по-горе несигурност, свързана с изчисляването на коригираните спрямо фазата на икономическия цикъл салда. |
| --- | --- |

(6)

Програмата предвижда номинален дефицит от 2,2 % от БВП през 2010 г. Подобрението на номиналното салдо спрямо предходната година се дължи основно на целогодишното въздействие на мерките за консолидация, прилагани от втората половина на 2009 г. по отношение на приходите и разходите. Освен това през 2010 г. беше осъществено допълнително увеличение на акцизите, което въпреки свиването на номиналния БВП с около 1,25 % доведе до планирано нарастване на данъчните приходи. Прогнозира се номиналните разходи като цяло да запазят нивото си от 2009 г., като нарастването на общите държавни инвестиции се компенсира от допълнителното намаляване на общото държавно потребление; това води до слабо повишение на съотношението на разходите. Като цяло допълнителните мерки за подобряване на фискалната позиция възлизат на 0,7 % от БВП през 2010 г.; те се прибавят към целогодишното въздействие на решенията за консолидация, взети през втората половина на 2009 г., в размер на 2,5 % от БВП. Въпреки това планираната фискална политика, оценена посредством промяната в структурното салдо, е като цяло неутрална. Несъответствието между двата подхода се обяснява, от една страна, с увеличената зависимост от еднократни и временни мерки в програмата, на фона на все още неблагоприятните циклични условия, а от друга — с посочената по-горе несигурност, свързана с изчисляването на коригираните спрямо фазата на икономическия цикъл салда.

| (7) | Основната цел на средносрочната бюджетна стратегия на програмата е постигане на СБЦ, определена в програмата като структурно салдо, до края на програмния период през 2013 г., когато се предвижда излишък по номиналното и първичното салдо. Предвид най-актуалните предвиждания и ниво на дълга СБЦ отразява повече от задоволително целите на Пакта за стабилност и растеж. В съответствие с програмата структурното салдо, изчислено по общоприетата методика, ще се подобрява годишно с 0,5—1 % от БВП през периода 2011—2013 г. Предвижда се подобрението да се осъществи основно за сметка на съотношението на разходите към БВП, което ще спадне по-бързо от съотношението на приходите към БВП, като в последните години от програмния период се очаква номинално намаление в повечето категории първични разходи, по-специално при трудовите възнаграждения и социалните плащания. При все това в програмата не е поместена подробна информация относно широкообхватните мерки в подкрепа на тази консолидация. През 2011 г. зависимостта от еднократни мерки за постигане на бюджетните цели ще намалее и през последните години от програмния период ще изчезне. В унисон с тази тенденция, а също и с изчерпване на източниците на финансиране, налични в рамките на финансовата перспектива 2007—2013 г., се предвижда до края на програмния период делът на неданъчните приходи да намалее до нивото си от 2008 г. |
| --- | --- |

(7)

Основната цел на средносрочната бюджетна стратегия на програмата е постигане на СБЦ, определена в програмата като структурно салдо, до края на програмния период през 2013 г., когато се предвижда излишък по номиналното и първичното салдо. Предвид най-актуалните предвиждания и ниво на дълга СБЦ отразява повече от задоволително целите на Пакта за стабилност и растеж. В съответствие с програмата структурното салдо, изчислено по общоприетата методика, ще се подобрява годишно с 0,5—1 % от БВП през периода 2011—2013 г. Предвижда се подобрението да се осъществи основно за сметка на съотношението на разходите към БВП, което ще спадне по-бързо от съотношението на приходите към БВП, като в последните години от програмния период се очаква номинално намаление в повечето категории първични разходи, по-специално при трудовите възнаграждения и социалните плащания. При все това в програмата не е поместена подробна информация относно широкообхватните мерки в подкрепа на тази консолидация. През 2011 г. зависимостта от еднократни мерки за постигане на бюджетните цели ще намалее и през последните години от програмния период ще изчезне. В унисон с тази тенденция, а също и с изчерпване на източниците на финансиране, налични в рамките на финансовата перспектива 2007—2013 г., се предвижда до края на програмния период делът на неданъчните приходи да намалее до нивото си от 2008 г.

| (8) | В краткосрочен и средносрочен план бюджетните резултати биха могли да бъдат по-лоши от предвиденото в програмата. Както беше отбелязано по-горе, съществува голяма несигурност по отношение на макроикономическата среда, като това крие явни рискове за бюджета, въпреки че няма основание да се счита, че тенденцията при въпросните рискове е положителна или отрицателна. Източник на допълнителна несигурност през 2010 г. е зависимостта от нестабилни финансови позиции. По-конкретно, планираните продажби на нефинансови активи на обща стойност 0,5 % от БВП може да не бъдат осъществени изцяло, а приспадането на дивиденти и дялови печалби от държавни дружества е предмет на административни решения и следователно крие рискове за изпълнението. Освен това по-добрите от очакваното данъчни приходи през 2009 г. се дължат отчасти на широкоразпространеното складиране на подлежащи на облагане с акциз стоки преди увеличението на акцизите през януари 2010 г., което може да има неутрализиращ отрицателен ефект върху приходите през 2010 г.
  Въпреки че зависимостта от еднократни и временни мерки намалява в последните години от програмата, липсва достатъчно информация във връзка със заместващите ги структурни мерки, което крие рискове за постигането на целите. Все пак солидната досегашна практика на естонските власти в областта на бюджета отчасти компенсира горепосоченото. |
| --- | --- |

(8)

В краткосрочен и средносрочен план бюджетните резултати биха могли да бъдат по-лоши от предвиденото в програмата. Както беше отбелязано по-горе, съществува голяма несигурност по отношение на макроикономическата среда, като това крие явни рискове за бюджета, въпреки че няма основание да се счита, че тенденцията при въпросните рискове е положителна или отрицателна. Източник на допълнителна несигурност през 2010 г. е зависимостта от нестабилни финансови позиции. По-конкретно, планираните продажби на нефинансови активи на обща стойност 0,5 % от БВП може да не бъдат осъществени изцяло, а приспадането на дивиденти и дялови печалби от държавни дружества е предмет на административни решения и следователно крие рискове за изпълнението. Освен това по-добрите от очакваното данъчни приходи през 2009 г. се дължат отчасти на широкоразпространеното складиране на подлежащи на облагане с акциз стоки преди увеличението на акцизите през януари 2010 г., което може да има неутрализиращ отрицателен ефект върху приходите през 2010 г.

Въпреки че зависимостта от еднократни и временни мерки намалява в последните години от програмата, липсва достатъчно информация във връзка със заместващите ги структурни мерки, което крие рискове за постигането на целите. Все пак солидната досегашна практика на естонските власти в областта на бюджета отчасти компенсира горепосоченото.

| (9) | През 2009 г. съотношението на брутния държавен дълг е 7,8 % от БВП, т.е. равнище, което е значително под посочената в Договора референтна стойност. Предвижда се вследствие на бюджетните дефицити съотношението на дълга да нарасне до 14,3 % от БВП до края на програмния период. Очаква се през програмния период консолидираният държавен бюджет да запази нетното състояние на активите си. |
| --- | --- |

(9)

През 2009 г. съотношението на брутния държавен дълг е 7,8 % от БВП, т.е. равнище, което е значително под посочената в Договора референтна стойност. Предвижда се вследствие на бюджетните дефицити съотношението на дълга да нарасне до 14,3 % от БВП до края на програмния период. Очаква се през програмния период консолидираният държавен бюджет да запази нетното състояние на активите си.

| (10) | В номинално изражение и без допълнителна промяна в политиката предвидената в програмата бюджетна стратегия би била повече от достатъчна за стабилизирането на съотношението на държавния дълг към БВП до 2020 г., както сочат средносрочните прогнози за дълга, предполагащи постепенно възвръщане на темповете на растеж на БВП на прогнозираните преди кризата нива, възстановяване на данъчните приходи на тяхното предкризисно равнище и включване на предвиденото увеличение на свързаните с възрастта разходи. |
| --- | --- |

(10)

В номинално изражение и без допълнителна промяна в политиката предвидената в програмата бюджетна стратегия би била повече от достатъчна за стабилизирането на съотношението на държавния дълг към БВП до 2020 г., както сочат средносрочните прогнози за дълга, предполагащи постепенно възвръщане на темповете на растеж на БВП на прогнозираните преди кризата нива, възстановяване на данъчните приходи на тяхното предкризисно равнище и включване на предвиденото увеличение на свързаните с възрастта разходи.

| (11) | Дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е значително по-ниско от средното за ЕС. Текущото ниво на брутния дълг на Естония е много ниско и поддържането на стабилни държавни финанси в съответствие с бюджетните планове за програмния период би допринесло за ограничаване на рисковете пред устойчивостта на публичните финанси, чието ниво беше оценено като ниско в доклада на Комисията от 2009 г. относно устойчивостта (3). |
| --- | --- |

(11)

Дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е значително по-ниско от средното за ЕС. Текущото ниво на брутния дълг на Естония е много ниско и поддържането на стабилни държавни финанси в съответствие с бюджетните планове за програмния период би допринесло за ограничаване на рисковете пред устойчивостта на публичните финанси, чието ниво беше оценено като ниско в доклада на Комисията от 2009 г. относно устойчивостта (3).

| (12) | Бюджетната рамка е основана върху правилото за номинално салдо на консолидирания държавен бюджет. Правилото изигра ролята на дългосрочен стабилизатор на икономическата политика, като допринесе за стабилната практика в областта на бюджета и акумулирането на финансови активи.
  През последните години прилагането на правилото претърпя развитие посредством по-доброто му синхронизиране с икономическия цикъл, т.е. бяха възприети някои от характеристиките на подхода за структурно салдо, като например стремеж към постигане на излишък във върховата фаза и толериране на дефицит при рецесия. Въпреки това липсата на отделни правила за разходите и/или приходите може би допринесоха за частичното изразходване на извънредните приходи във фазите на растеж или пик. Освен това съществуват известни недостатъци в средносрочната бюджетна рамка, които водят до отслабване на приемствеността между годишните актуализации; продължава да важи принципът, че актуализираните програми за конвергенция не са предмет на обсъждане преди тяхното приемане от Парламента. Програмата съдържа планове, в процес на реализация, за укрепване на бюджетния процес чрез подобряване на стратегическото и годишното планиране, като така се обръща внимание на някои от посочените по-горе недостатъци. |
| --- | --- |

(12)

Бюджетната рамка е основана върху правилото за номинално салдо на консолидирания държавен бюджет. Правилото изигра ролята на дългосрочен стабилизатор на икономическата политика, като допринесе за стабилната практика в областта на бюджета и акумулирането на финансови активи.

През последните години прилагането на правилото претърпя развитие посредством по-доброто му синхронизиране с икономическия цикъл, т.е. бяха възприети някои от характеристиките на подхода за структурно салдо, като например стремеж към постигане на излишък във върховата фаза и толериране на дефицит при рецесия. Въпреки това липсата на отделни правила за разходите и/или приходите може би допринесоха за частичното изразходване на извънредните приходи във фазите на растеж или пик. Освен това съществуват известни недостатъци в средносрочната бюджетна рамка, които водят до отслабване на приемствеността между годишните актуализации; продължава да важи принципът, че актуализираните програми за конвергенция не са предмет на обсъждане преди тяхното приемане от Парламента. Програмата съдържа планове, в процес на реализация, за укрепване на бюджетния процес чрез подобряване на стратегическото и годишното планиране, като така се обръща внимание на някои от посочените по-горе недостатъци.

| (13) | Въведените през 2009—2010 г. данъчни промени продължават стратегията за изместване на фокуса на облагането към потреблението и използването на природни ресурси, като същевременно нарасна и зависимостта от облагането на трудовите доходи. В допълнение, програмата се позовава на текущ анализ на ефективността на съществуващото освобождаване от данъци и преференциални данъчни ставки, на гарантирането на по-висока гъвкавост при бюджетния процес чрез намаляване на броя на целевите приходи, на актуалните мерки срещу избягването на данъчното облагане и за допълнително опростяване и усъвършенстване на данъчната администрация. Тези мерки и други данъчни промени, изместващи фокуса от труда към други циклично по-устойчиви източници, биха могли да спомогнат за повишаване на качеството на публичните финанси, а също и за намаляване на рисковете за бюджетна перспектива. |
| --- | --- |

(13)

Въведените през 2009—2010 г. данъчни промени продължават стратегията за изместване на фокуса на облагането към потреблението и използването на природни ресурси, като същевременно нарасна и зависимостта от облагането на трудовите доходи. В допълнение, програмата се позовава на текущ анализ на ефективността на съществуващото освобождаване от данъци и преференциални данъчни ставки, на гарантирането на по-висока гъвкавост при бюджетния процес чрез намаляване на броя на целевите приходи, на актуалните мерки срещу избягването на данъчното облагане и за допълнително опростяване и усъвършенстване на данъчната администрация. Тези мерки и други данъчни промени, изместващи фокуса от труда към други циклично по-устойчиви източници, биха могли да спомогнат за повишаване на качеството на публичните финанси, а също и за намаляване на рисковете за бюджетна перспектива.

| (14) | Стратегията, осигуряваща успешно участие във ВКМ II, подкрепено от редица политически ангажименти, поети по време на включването във ВКМ II, е насочена към гарантиране на устойчивостта на обменния курс чрез поддържане на стабилни парични буфери, финансова и фискална стабилност и запазване на гъвкавостта на пазара на труда и продуктовите пазари.
  Въпреки че когато кризата достигна до Естония, нейната икономическа позиция беше относително добра, характеризираща се с голям фискален резерв, като цяло стабилен банков сектор и сравнително висока степен на гъвкавост на заплатите и цените, предишните политики не предотвратиха възникването на значителни макроикономически дисбаланси, за които свидетелстват много високите равнища на растеж на кредитите, значителният инфлационен натиск, големият дефицит по текущи сметки и неустойчивият бум в областта на недвижимите имоти. През 2009 г. властите приеха няколко значителни пакета от мерки за консолидация, целящи да овладеят влошаването на публичните финанси в условията на кризата. Тази консолидация ще има положителен ефект и след 2009 г., като по-конкретно намалението на заплатите в публичния сектор допринася за компенсирането на дисбалансите в икономиката. Банковият сектор запази своята висока степен на капитализация и достатъчна ликвидност. Постигнат беше напредък и в областта на структурната политика. Приетият неотдавна закон за труда доведе до увеличаване на гъвкавостта на пазара на труда, улеснявайки адаптирането на икономиката — от предходния, подчинен на вътрешното търсене модел на развитие към повишаване на устойчивостта на растежа. Мерките на политиката във връзка с продуктовите пазари целят увеличаване на конкуренцията. Увеличава се конкурентоспособността в сектора на търговията, която през 2009 г. започна да се ползва от продължаващото намаление на разходите за заплати, както и от целевите държавни програми, в т.ч. ефективното използване на европейските структурни фондове. В бъдеще предизвикателството ще се състои в избягване на повторната поява на значителни външни и вътрешни дисбаланси след възстановяването. |
| --- | --- |

(14)

Стратегията, осигуряваща успешно участие във ВКМ II, подкрепено от редица политически ангажименти, поети по време на включването във ВКМ II, е насочена към гарантиране на устойчивостта на обменния курс чрез поддържане на стабилни парични буфери, финансова и фискална стабилност и запазване на гъвкавостта на пазара на труда и продуктовите пазари.

Въпреки че когато кризата достигна до Естония, нейната икономическа позиция беше относително добра, характеризираща се с голям фискален резерв, като цяло стабилен банков сектор и сравнително висока степен на гъвкавост на заплатите и цените, предишните политики не предотвратиха възникването на значителни макроикономически дисбаланси, за които свидетелстват много високите равнища на растеж на кредитите, значителният инфлационен натиск, големият дефицит по текущи сметки и неустойчивият бум в областта на недвижимите имоти. През 2009 г. властите приеха няколко значителни пакета от мерки за консолидация, целящи да овладеят влошаването на публичните финанси в условията на кризата. Тази консолидация ще има положителен ефект и след 2009 г., като по-конкретно намалението на заплатите в публичния сектор допринася за компенсирането на дисбалансите в икономиката. Банковият сектор запази своята висока степен на капитализация и достатъчна ликвидност. Постигнат беше напредък и в областта на структурната политика. Приетият неотдавна закон за труда доведе до увеличаване на гъвкавостта на пазара на труда, улеснявайки адаптирането на икономиката — от предходния, подчинен на вътрешното търсене модел на развитие към повишаване на устойчивостта на растежа. Мерките на политиката във връзка с продуктовите пазари целят увеличаване на конкуренцията. Увеличава се конкурентоспособността в сектора на търговията, която през 2009 г. започна да се ползва от продължаващото намаление на разходите за заплати, както и от целевите държавни програми, в т.ч. ефективното използване на европейските структурни фондове. В бъдеще предизвикателството ще се състои в избягване на повторната поява на значителни външни и вътрешни дисбаланси след възстановяването.

| (15) | Като се отчитат посочените по-горе рискове за бюджетните цели, може да се счита, че бюджетната стратегия на програмата като цяло съответства на изискванията на Пакта. По-специално, на фона на последния значителен спад на икономическата активност планираното постигане на СБЦ до края на програмния период може да служи като пример за премерено амбициозна цел съгласно изискванията на Пакта за стабилност и растеж и съответства на успешното участие във ВКМ II. При все това в краткосрочен план остават някои рискове, свързани с несигурността по отношение на макроикономическата среда и със зависимостта от нестабилни елементи. Съществува възможност СБЦ да не бъде постигната по предвидения в програмата начин, ако целевата консолидация не бъде подкрепена от допълнителни мерки в средносрочен план. |
| --- | --- |

(15)

Като се отчитат посочените по-горе рискове за бюджетните цели, може да се счита, че бюджетната стратегия на програмата като цяло съответства на изискванията на Пакта. По-специално, на фона на последния значителен спад на икономическата активност планираното постигане на СБЦ до края на програмния период може да служи като пример за премерено амбициозна цел съгласно изискванията на Пакта за стабилност и растеж и съответства на успешното участие във ВКМ II. При все това в краткосрочен план остават някои рискове, свързани с несигурността по отношение на макроикономическата среда и със зависимостта от нестабилни елементи. Съществува възможност СБЦ да не бъде постигната по предвидения в програмата начин, ако целевата консолидация не бъде подкрепена от допълнителни мерки в средносрочен план.

| (16) | Относно посочените в етичния кодекс на програмите за стабилност и за конвергенция изисквания за предоставянето на данни, програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (4). |
| --- | --- |

(16)

Относно посочените в етичния кодекс на програмите за стабилност и за конвергенция изисквания за предоставянето на данни, програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (4).

Общото заключение е, че на фона на значителното влошаване на икономическата ситуация Естония осъществи през 2009 г. решителна консолидация на публичните финанси, допринасяща за текущото адаптиране на икономиката и насочена към подкрепа на успешното участие във ВКМ II, като същевременно полага усилия за избягване на прекомерния държавен дефицит. Понастоящем икономиката излиза от значителна рецесия, като се предвижда в средносрочен план средният растеж да се запази значително по-нисък спрямо стойностите в периодите на растеж или пик от актуалния икономически цикъл. Чрез осъществената през 2009 г. консолидация публичните финанси вече са в значителна степен адаптирани към очаквания по-слаб растеж в средносрочен план. При все това усилията за постигане на строг контрол върху разходите и подобряване на средносрочната бюджетна рамка продължават. Програмата цели постепенно намаляване на номиналния дефицит на консолидирания държавен бюджет от 2010 г., като до края на програмния период той ще прерасне в излишък в съответствие със СБЦ, въпреки че в краткосрочен и средносрочен план съществува риск бюджетните резултати да бъдат по-слаби.

С оглед на изложената по-горе оценка и предвид необходимостта от осигуряване на устойчива конвергенция и успешно участие във ВКМ II Естония се приканва:

| i) | да гарантира запазването на дефицита на консолидирания държавен бюджет под 3 % от БВП и да предприеме необходимите мерки в подкрепа на желаното връщане към СБЦ в средносрочен план; |
| --- | --- |

i)

да гарантира запазването на дефицита на консолидирания държавен бюджет под 3 % от БВП и да предприеме необходимите мерки в подкрепа на желаното връщане към СБЦ в средносрочен план;

| ii) | да укрепи средносрочната бюджетна рамка, по-специално чрез оптимизиране на планирането на разходите, и да подсили допълнително системата за контрол на стратегическите цели и тяхното отчитане. |
| --- | --- |

ii)

да укрепи средносрочната бюджетна рамка, по-специално чрез оптимизиране на планирането на разходите, и да подсили допълнително системата за контрол на стратегическите цели и тяхното отчитане.

Сравнение на основните макроикономически и бюджетни прогнози

| | | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. | 2012 г. | 2013 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПК януари 2010 г. | –3,6 | –14,5 | –0,1 | 3,3 | 3,7 | 4,0 |
| КОМ ноември 2009 г. | –3,6 | –13,7 | –0,1 | 4,2 | няма данни | няма данни |
| ПК декември 2008 г. | –2,2 | –3,5 | 2,6 | 4,8 | 5,0 | няма данни |
| Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)
  (%) | ПК януари 2010 г. | 10,6 | 0,2 | 0,4 | 1,9 | 2,3 | 2,7 |
| КОМ ноември 2009 г. | 10,6 | 0,2 | 0,5 | 2,1 | няма данни | няма данни |
| ПК декември 2008 г. | 10,6 | 4,2 | 2,8 | 3,0 | 3,2 | няма данни |
| Разлика между фактическия и потенциалния БВП (5)

  (% от потенциалния БВП) | ПК януари 2010 г. | 6,2 | –8,8 | –8,4 | –5,7 | –3,1 | –0,5 |
| КОМ ноември 2009 г. (6) | 4,7 | –9,4 | –9,1 | –5,4 | няма данни | няма данни |
| ПК декември 2008 г. | 0,9 | –5,7 | –5,9 | –3,9 | –1,7 | няма данни |
| Нето предоставени/получени заеми на/от останалия свят
  (% от БВП) | ПК януари 2010 г. | –8,4 | 6,9 | 8,5 | 6,3 | 2,9 | –1,0 |
| КОМ ноември 2009 г. | –8,2 | 6,3 | 3,7 | 2,4 | няма данни | няма данни |
| ПК декември 2008 г. | –10,5 | –5,1 | –5,0 | –4,7 | –4,7 | няма данни |
| Приходи по консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПК януари 2010 г. | 37,1 | 45,0 | 45,7 | 44,0 | 41,5 | 39,2 |
| КОМ ноември 2009 г. | 37,1 | 41,9 | 43,5 | 42,4 | няма данни | няма данни |
| ПК декември 2008 г. | 36,2 | 38,9 | 37,8 | 36,5 | 35,2 | няма данни |
| Разходи по консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПК януари 2010 г. | 39,9 | 47,6 | 47,9 | 46,0 | 42,5 | 39,0 |
| КОМ ноември 2009 г. | 39,9 | 44,8 | 46,7 | 45,4 | няма данни | няма данни |
| ПК декември 2008 г. | 38,2 | 40,6 | 38,8 | 36,4 | 35,0 | няма данни |
| Салдо по консолидирания държавен бюджет (7)

  (% от БВП) | ПК януари 2010 г. | –2,8 | –2,6 | –2,2 | –2,0 | –1,0 | 0,2 |
| КОМ ноември 2009 г. | –2,7 | –3,0 | –3,2 | –3,0 | няма данни | няма данни |
| ПК декември 2008 г. | –1,9 | –1,7 | –1,0 | 0,1 | 0,2 | няма данни |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПК януари 2010 г. | –2,5 | –2,3 | –2,0 | –1,7 | –0,6 | 0,7 |
| КОМ ноември 2009 г. | –2,5 | –2,6 | –2,6 | –2,3 | няма данни | няма данни |
| ПК декември 2008 г. | –1,8 | –1,5 | –0,8 | 0,3 | 0,4 | няма данни |
| Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (5)

  (% от БВП) | ПК януари 2010 г. | –4,7 | 0,1 | 0,4 | –0,3 | –0,1 | 0,4 |
| КОМ ноември 2009 г. | –4,2 | –0,1 | –0,4 | –1,3 | няма данни | няма данни |
| ПК декември 2008 г. | –2,2 | 0,0 | 0,8 | 1,3 | 0,7 | няма данни |
| Структурно салдо (8)

  (% от БВП) | ПК януари 2010 г. | –4,7 | –1,1 | –1,5 | –0,9 | –0,1 | 0,4 |
| КОМ ноември 2009 г. | –4,4 | –2,5 | –2,4 | –1,9 | няма данни | няма данни |
| ПК декември 2008 г. | –2,4 | –0,1 | 0,4 | 1,2 | 0,7 | няма данни |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПК януари 2010 г. | 4,6 | 7,8 | 10,1 | 13,0 | 14,2 | 14,3 |
| КОМ ноември 2009 г. | 4,6 | 7,4 | 10,9 | 13,2 | няма данни | няма данни |
| ПК декември 2008 г. | 3,7 | 3,7 | 3,5 | 3,0 | 2,8 | няма данни |
| Програма за конвергенция (ПК); прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията. |

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

2012 г.

2013 г.

Реален БВП

(промяна в %)

ПК януари 2010 г.

–3,6

–14,5

–0,1

3,3

3,7

4,0

КОМ ноември 2009 г.

–3,6

–13,7

–0,1

4,2

няма данни

няма данни

ПК декември 2008 г.

–2,2

–3,5

2,6

4,8

5,0

няма данни

Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)

(%)

ПК януари 2010 г.

10,6

0,2

0,4

1,9

2,3

2,7

КОМ ноември 2009 г.

10,6

0,2

0,5

2,1

няма данни

няма данни

ПК декември 2008 г.

10,6

4,2

2,8

3,0

3,2

няма данни

Разлика между фактическия и потенциалния БВП (5)

(% от потенциалния БВП)

ПК януари 2010 г.

6,2

–8,8

–8,4

–5,7

–3,1

–0,5

КОМ ноември 2009 г. (6)

4,7

–9,4

–9,1

–5,4

няма данни

няма данни

ПК декември 2008 г.

0,9

–5,7

–5,9

–3,9

–1,7

няма данни

Нето предоставени/получени заеми на/от останалия свят

(% от БВП)

ПК януари 2010 г.

–8,4

6,9

8,5

6,3

2,9

–1,0

КОМ ноември 2009 г.

–8,2

6,3

3,7

2,4

няма данни

няма данни

ПК декември 2008 г.

–10,5

–5,1

–5,0

–4,7

–4,7

няма данни

Приходи по консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПК януари 2010 г.

37,1

45,0

45,7

44,0

41,5

39,2

КОМ ноември 2009 г.

37,1

41,9

43,5

42,4

няма данни

няма данни

ПК декември 2008 г.

36,2

38,9

37,8

36,5

35,2

няма данни

Разходи по консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПК януари 2010 г.

39,9

47,6

47,9

46,0

42,5

39,0

КОМ ноември 2009 г.

39,9

44,8

46,7

45,4

няма данни

няма данни

ПК декември 2008 г.

38,2

40,6

38,8

36,4

35,0

няма данни

Салдо по консолидирания държавен бюджет (7)

(% от БВП)

ПК януари 2010 г.

–2,8

–2,6

–2,2

–2,0

–1,0

0,2

КОМ ноември 2009 г.

–2,7

–3,0

–3,2

–3,0

няма данни

няма данни

ПК декември 2008 г.

–1,9

–1,7

–1,0

0,1

0,2

няма данни

Първично салдо

(% от БВП)

ПК януари 2010 г.

–2,5

–2,3

–2,0

–1,7

–0,6

0,7

КОМ ноември 2009 г.

–2,5

–2,6

–2,6

–2,3

няма данни

няма данни

ПК декември 2008 г.

–1,8

–1,5

–0,8

0,3

0,4

няма данни

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (5)

(% от БВП)

ПК януари 2010 г.

–4,7

0,1

0,4

–0,3

–0,1

0,4

КОМ ноември 2009 г.

–4,2

–0,1

–0,4

–1,3

няма данни

няма данни

ПК декември 2008 г.

–2,2

0,0

0,8

1,3

0,7

няма данни

Структурно салдо (8)

(% от БВП)

ПК януари 2010 г.

–4,7

–1,1

–1,5

–0,9

–0,1

0,4

КОМ ноември 2009 г.

–4,4

–2,5

–2,4

–1,9

няма данни

няма данни

ПК декември 2008 г.

–2,4

–0,1

0,4

1,2

0,7

няма данни

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПК януари 2010 г.

4,6

7,8

10,1

13,0

14,2

14,3

КОМ ноември 2009 г.

4,6

7,4

10,9

13,2

няма данни

няма данни

ПК декември 2008 г.

3,7

3,7

3,5

3,0

2,8

няма данни

Програма за конвергенция (ПК); прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Документите, цитирани в настоящия текст, могат да бъдат намерени на следния интернет адрес: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  При оценката се отчита най-вече прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г., но и други данни, станали известни впоследствие.

(3)  В заключенията на Съвета от 10 ноември 2009 г. относно устойчивостта на публичните финанси „Съветът призовава държавите-членки да съсредоточат вниманието си върху насочени към устойчивост стратегии в предстоящите си програми за стабилност и конвергентни програми“ и още „приканва Комисията да продължи, заедно с Комитета за икономическа политика и Икономическия и финансов комитет, разработването на методики за оценка на дългосрочната устойчивост на публичните финанси навреме за следващия доклад за устойчивостта“, предвиден през 2012 г.

(4)  По-специално, липсват предвиждания за номиналния ефективен обменен курс.

(5)  Разликата между фактическия и потенциалния БВП и коригирани спрямо фазата на икономическия цикъл салда от програмите, както са преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в тях.

(6)  Въз основа на оценката на потенциалния растеж от съответно 2,3 %, – 0,2 %, – 0,4 % и 0,2 % за периода 2008—2011 г.

(7)  Програма за конвергенция: определение от ESA95; служби на Комисията: определение от ППД.

(8)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, с изключение на еднократните и други временни мерки. Според най-актуалната програма еднократните и другите временни мерки са 1,2 % от БВП през 2009 г., 1,9 % от БВП през 2010 г. и 0,6 % от БВП през 2011 г. (водещи до намаляване на дефицита), а според прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г.: 0,2 % от БВП през 2008 г., 2,4 % от БВП през 2009 г., 2,0 % от БВП през 2010 г. и 0,6 % от БВП през 2011 г. (водещи до намаляване на дефицита).

Източник:

Програма за конвергенция (ПК); прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

| 29.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 140/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 140/6

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

относно актуализираната програма за стабилност на Франция за периода 2009—2013 г.

2010/C 140/02

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

ИЗДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 26 април 2010 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Франция за периода от 2009 г. до 2013 г. |
| --- | --- |

(1)

На 26 април 2010 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Франция за периода от 2009 г. до 2013 г.

| (2) | След като през 2008 г. икономическата активност във Франция изгуби своята динамика, през последното тримесечие на 2008 г. и първото тримесечие на 2009 г. тя отбеляза рязък спад. От началото на второто тримесечие на 2009 г. отново бе отчетен известен подем благодарение на мерките за стимулиране във Франция и в съседните държави. Едно от значителните предизвикателства за икономическата политика е състоянието на публичните финанси. По-конкретно, от 2002 г. дефицитът на Франция всяка година надвишава или е близо до прага от 3 % от БВП, което се дължи главно на недостатъчни мерки за консолидация. Във връзка с това между 2002 г. и 2007 г. Франция бе обект на процедура при прекомерен дефицит, като през май 2008 г. получи от Комисията съвет във връзка с политиката. След като Франция уведоми за наличието на дефицит, надхвърлящ прага от 3 % от БВП през 2008 г., през февруари 2009 г. бе открита нова процедура при прекомерен дефицит, в която се предвижда прекомерният дефицит да бъде коригиран до 2013 г. Други предизвикателства са отстраняването на слабостите в предлагането, които водят до недостатъчна външна конкурентоспособност, както и подобряването на използването на работната ръка. |
| --- | --- |

(2)

След като през 2008 г. икономическата активност във Франция изгуби своята динамика, през последното тримесечие на 2008 г. и първото тримесечие на 2009 г. тя отбеляза рязък спад. От началото на второто тримесечие на 2009 г. отново бе отчетен известен подем благодарение на мерките за стимулиране във Франция и в съседните държави. Едно от значителните предизвикателства за икономическата политика е състоянието на публичните финанси. По-конкретно, от 2002 г. дефицитът на Франция всяка година надвишава или е близо до прага от 3 % от БВП, което се дължи главно на недостатъчни мерки за консолидация. Във връзка с това между 2002 г. и 2007 г. Франция бе обект на процедура при прекомерен дефицит, като през май 2008 г. получи от Комисията съвет във връзка с политиката. След като Франция уведоми за наличието на дефицит, надхвърлящ прага от 3 % от БВП през 2008 г., през февруари 2009 г. бе открита нова процедура при прекомерен дефицит, в която се предвижда прекомерният дефицит да бъде коригиран до 2013 г. Други предизвикателства са отстраняването на слабостите в предлагането, които водят до недостатъчна външна конкурентоспособност, както и подобряването на използването на работната ръка.

| (3) | Въпреки че спадът на фактическия БВП в условията на криза е до голяма степен с цикличен характер, равнището на потенциалния БВП също е негативно засегнато. Освен това кризата може да засегне потенциалния растеж и в средносрочен план чрез по-ниските инвестиции, ограниченията на кредитирането и увеличението на структурната безработица. Нещо повече, влиянието на икономическата криза подсилва отрицателното въздействие на застаряването на населението върху потенциалния БВП и устойчивостта на публичните финанси. При тези условия от основно значение ще бъде ускоряването на структурните реформи, за да се поддържа потенциалният растеж. По-специално, за Франция е важно да предприеме реформи в областта на пазара на труда и на общите рамкови условия за конкуренция. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че спадът на фактическия БВП в условията на криза е до голяма степен с цикличен характер, равнището на потенциалния БВП също е негативно засегнато. Освен това кризата може да засегне потенциалния растеж и в средносрочен план чрез по-ниските инвестиции, ограниченията на кредитирането и увеличението на структурната безработица. Нещо повече, влиянието на икономическата криза подсилва отрицателното въздействие на застаряването на населението върху потенциалния БВП и устойчивостта на публичните финанси. При тези условия от основно значение ще бъде ускоряването на структурните реформи, за да се поддържа потенциалният растеж. По-специално, за Франция е важно да предприеме реформи в областта на пазара на труда и на общите рамкови условия за конкуренция.

| (4) | В макроикономическия сценарий, на който се основава програмата, се предвижда, че след свиване с 2,2 % през 2009 г. реалният БВП отново ще нарасне с 1,4 % през 2010 г., преди да се възстанови до средно 2,5 % за остатъка от програмния период. Предвид наличната към момента информация (2) този сценарий изглежда основан на леко оптимистични допускания за растежа през 2010 г., които като цяло съответстват на прогнозата на службите на Комисията, като данъчните приходи играят по-голяма роля за растежа в предвижданията на програмата, отколкото в прогнозата на службите на Комисията. От 2011 г. нататък допусканията за растежа са подчертано оптимистични и от 2011 г. до 2013 г. са средно с 0,75 процентни пункта над потенциала (според повторните изчисления на службите на Комисията, основани на данните в програмата и извършени съгласно общоприетата методика). В резултат на това се очаква бързо преодоляване на разликата между фактическия и потенциалния БВП. Прогнозите за растежа се основават основно на очаквания за вътрешното търсене, по-специално на потреблението на домакинствата, през целия програмен период. Предвижданията за инфлацията в програмата изглежда съответстват на прогнозите на службите на Комисията, както и предвижданията, че растежът на заетостта ще остане отрицателен през 2010 г. преди да се възстанови, което отразява обичайния забавен ефект от възобновяването на икономическата дейност. |
| --- | --- |

(4)

В макроикономическия сценарий, на който се основава програмата, се предвижда, че след свиване с 2,2 % през 2009 г. реалният БВП отново ще нарасне с 1,4 % през 2010 г., преди да се възстанови до средно 2,5 % за остатъка от програмния период. Предвид наличната към момента информация (2) този сценарий изглежда основан на леко оптимистични допускания за растежа през 2010 г., които като цяло съответстват на прогнозата на службите на Комисията, като данъчните приходи играят по-голяма роля за растежа в предвижданията на програмата, отколкото в прогнозата на службите на Комисията. От 2011 г. нататък допусканията за растежа са подчертано оптимистични и от 2011 г. до 2013 г. са средно с 0,75 процентни пункта над потенциала (според повторните изчисления на службите на Комисията, основани на данните в програмата и извършени съгласно общоприетата методика). В резултат на това се очаква бързо преодоляване на разликата между фактическия и потенциалния БВП. Прогнозите за растежа се основават основно на очаквания за вътрешното търсене, по-специално на потреблението на домакинствата, през целия програмен период. Предвижданията за инфлацията в програмата изглежда съответстват на прогнозите на службите на Комисията, както и предвижданията, че растежът на заетостта ще остане отрицателен през 2010 г. преди да се възстанови, което отразява обичайния забавен ефект от възобновяването на икономическата дейност.

| (5) | Дефицитът на консолидирания държавен бюджет за 2009 г. се оценява в програмата на 7,9 % от БВП. Значителното влошаване спрямо дефицита в размер на 3,4 % от БВП през 2008 г. отразява до голяма степен влиянието на кризата върху публичните финанси (особено върху постъпленията от корпоративен данък и ДДС), но принос за това имат и мерките за стимулиране в размер на 1,1 % от БВП, приети от правителството в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване (ЕПИВ). Според програмата фискалната политика през 2010 г. ще бъде неутрална, а през последните години от програмния период, при наличните прогнози за растежа, ще бъде ограничителна и насочена към коригиране на прекомерния дефицит до 2013 г. Този план за консолидация е в съответствие с подкрепяната от Съвета изходна стратегия. |
| --- | --- |

(5)

Дефицитът на консолидирания държавен бюджет за 2009 г. се оценява в програмата на 7,9 % от БВП. Значителното влошаване спрямо дефицита в размер на 3,4 % от БВП през 2008 г. отразява до голяма степен влиянието на кризата върху публичните финанси (особено върху постъпленията от корпоративен данък и ДДС), но принос за това имат и мерките за стимулиране в размер на 1,1 % от БВП, приети от правителството в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване (ЕПИВ). Според програмата фискалната политика през 2010 г. ще бъде неутрална, а през последните години от програмния период, при наличните прогнози за растежа, ще бъде ограничителна и насочена към коригиране на прекомерния дефицит до 2013 г. Този план за консолидация е в съответствие с подкрепяната от Съвета изходна стратегия.

| (6) | Очакванията в програмата за стабилност от февруари 2010 г. са дефицитът на консолидирания държавен бюджет да се влоши с още 0,3 % от БВП през 2010 г., достигайки по този начин 8,2 % от БВП. Франция изпълни мерките за намаляване на дефицита през 2010 г., както е планирано в проектозакона на правителството за бюджета за 2010 г., като до голяма степен избегна по-нататъшно влошаване на публичните финанси, с изключение на решението за отпускане на публичен заем „за инвестиция в бъдещето“, който ще натовари бюджета с около 0,1 % от БВП през 2010 г. (а и след това), и като цяло тези действия са в съответствие с последните препоръки съгласно член 126, параграф 7 от Договора за функционирането на ЕС, отправени към Франция. Предвижданията за дефицита за 2010 г. са с 0,3 % от БВП по-добри от тези в проектобюджета за 2010 г., което се дължи на по-оптимистични очаквания за дефицита за 2009 г. (с 0,2 % от БВП) и на корекция на предвижданията за растежа (с 0,3 % от БВП), като положителният ефект отчасти е компенсиран от премахването на екологичния данък от Френския конституционен съд, както и от въвеждането на мерки вследствие на горепосочения публичен заем, които взети заедно ще влошат дефицита с около 0,2 % от БВП. Последните елементи измениха салдото на дискреционните мерки в програмата от около + 0,25 % от БВП (към момента на издаването на препоръката на Съвета) на около нула. Една част от мерките за стимулиране в размер на 1,1 % от БВП, предприети в съответствие с ЕПИВ, постепенно са били оттеглени и техният размер е намален на 0,4 % от БВП през 2010 г.; предприемат се и допълнителни мерки за консолидация в размер на 0,1 % от БВП (по-специално увеличението на данъците, предвидено в бюджета за социалното осигуряване), като общият размер на всички мерки за консолидация възлиза на 0,8 % от БВП. Тези мерки обаче се неутрализират от нови, увеличаващи дефицита мерки, свързани предимно с краткосрочни разходи, които са предвидени в първоначалния бюджет за 2010 г. и са в размер на 0,7 % от БВП, по-конкретно реформата на местния корпоративен данък (около 0,6 % от БВП) и намалението на ДДС в сектора на общественото хранене (0,1 % от БВП), както и от горепосочените мерки, свързани с публичния заем (около 0,1 % от БВП). През 2010 г. се очаква структурният дефицит, т.е. коригираният спрямо фазата на икономическия цикъл дефицит, минус еднократните и другите временни мерки, изчислен от службите на Комисията въз основа на данните в програмата и съгласно общоприетата методика, да се влоши с 1⁄4 процентни пункта, достигайки по този начин 6,75 % от БВП. Ако се отчете временното въздействие на предсрочните възстановявания на фирми в размер на 0,4 % от БВП в рамките на провеждането на реформата в областта на местния корпоративен данък, които представляват еднократна мярка, но не са представени като такива в програмата, структурният дефицит би отбелязал леко подобрение с 0,1 процентни пункта през 2010 г., достигайки 6,5 % от БВП. |
| --- | --- |

(6)

Очакванията в програмата за стабилност от февруари 2010 г. са дефицитът на консолидирания държавен бюджет да се влоши с още 0,3 % от БВП през 2010 г., достигайки по този начин 8,2 % от БВП. Франция изпълни мерките за намаляване на дефицита през 2010 г., както е планирано в проектозакона на правителството за бюджета за 2010 г., като до голяма степен избегна по-нататъшно влошаване на публичните финанси, с изключение на решението за отпускане на публичен заем „за инвестиция в бъдещето“, който ще натовари бюджета с около 0,1 % от БВП през 2010 г. (а и след това), и като цяло тези действия са в съответствие с последните препоръки съгласно член 126, параграф 7 от Договора за функционирането на ЕС, отправени към Франция. Предвижданията за дефицита за 2010 г. са с 0,3 % от БВП по-добри от тези в проектобюджета за 2010 г., което се дължи на по-оптимистични очаквания за дефицита за 2009 г. (с 0,2 % от БВП) и на корекция на предвижданията за растежа (с 0,3 % от БВП), като положителният ефект отчасти е компенсиран от премахването на екологичния данък от Френския конституционен съд, както и от въвеждането на мерки вследствие на горепосочения публичен заем, които взети заедно ще влошат дефицита с около 0,2 % от БВП. Последните елементи измениха салдото на дискреционните мерки в програмата от около + 0,25 % от БВП (към момента на издаването на препоръката на Съвета) на около нула. Една част от мерките за стимулиране в размер на 1,1 % от БВП, предприети в съответствие с ЕПИВ, постепенно са били оттеглени и техният размер е намален на 0,4 % от БВП през 2010 г.; предприемат се и допълнителни мерки за консолидация в размер на 0,1 % от БВП (по-специално увеличението на данъците, предвидено в бюджета за социалното осигуряване), като общият размер на всички мерки за консолидация възлиза на 0,8 % от БВП. Тези мерки обаче се неутрализират от нови, увеличаващи дефицита мерки, свързани предимно с краткосрочни разходи, които са предвидени в първоначалния бюджет за 2010 г. и са в размер на 0,7 % от БВП, по-конкретно реформата на местния корпоративен данък (около 0,6 % от БВП) и намалението на ДДС в сектора на общественото хранене (0,1 % от БВП), както и от горепосочените мерки, свързани с публичния заем (около 0,1 % от БВП). През 2010 г. се очаква структурният дефицит, т.е. коригираният спрямо фазата на икономическия цикъл дефицит, минус еднократните и другите временни мерки, изчислен от службите на Комисията въз основа на данните в програмата и съгласно общоприетата методика, да се влоши с 1⁄4 процентни пункта, достигайки по този начин 6,75 % от БВП. Ако се отчете временното въздействие на предсрочните възстановявания на фирми в размер на 0,4 % от БВП в рамките на провеждането на реформата в областта на местния корпоративен данък, които представляват еднократна мярка, но не са представени като такива в програмата, структурният дефицит би отбелязал леко подобрение с 0,1 процентни пункта през 2010 г., достигайки 6,5 % от БВП.

| (7) | Основната цел на заложената в програмата бюджетна стратегия е свеждането на дефицита на консолидирания държавен бюджет до референтната стойност от 3 % от БВП до 2013 г. — срокът, определен в препоръката на Съвета от 2 декември 2009 г. В програмата се предвижда номиналният бюджетен дефицит да се намали до 6 % от БВП през 2011 г. и до 4,6 % през 2012 г., преди да стигне 3 % през 2013 г. Очаква се първичното салдо да следва подобна тенденция, достигайки – 0,1 % от БВП в края на програмния период спрямо – 5,5 % от БВП през 2010 г. Структурният дефицит, изчислен съгласно общоприетата методика, ще продължи да се подобрява след 2010 г., достигайки 5 % от БВП през 2011 г., 4 % през 2012 г. и 2,75 % през 2013 г. Средногодишната фискална консолидация за периода 2010—2013 г. ще възлиза на 0,9 % от БВП, което е малко под препоръчаната от Съвета средна консолидация в размер на над 1 % от БВП годишно. Освен на пълното оттегляне на мерките в съответствие с ЕПИВ през 2011 г., изложената в програмата стратегия за консолидация ще се основава на мерки, насочени към ограничаване на растежа на разходите на всички равнища на държавно управление. Френските власти възнамеряват да намалят още бюджетното въздействие на съществуващите освобождавания от данъчно облагане с около 0,1 % от БВП годишно, считано от 2011 г. Мерките в подкрепа на стратегията за консолидация още не са конкретизирани, но следва да бъдат представени в следващите месеци. Средносрочната бюджетна цел (СБЦ) според програмата е балансиран бюджет в структурно изражение. Предвид най-актуалните предвиждания и равнището на дълга СБЦ отразява повече от адекватно целите на пакта. В актуализираната програма за стабилност не се предвижда постигане на средносрочната бюджетна цел в рамките на програмния период. |
| --- | --- |

(7)

Основната цел на заложената в програмата бюджетна стратегия е свеждането на дефицита на консолидирания държавен бюджет до референтната стойност от 3 % от БВП до 2013 г. — срокът, определен в препоръката на Съвета от 2 декември 2009 г. В програмата се предвижда номиналният бюджетен дефицит да се намали до 6 % от БВП през 2011 г. и до 4,6 % през 2012 г., преди да стигне 3 % през 2013 г. Очаква се първичното салдо да следва подобна тенденция, достигайки – 0,1 % от БВП в края на програмния период спрямо – 5,5 % от БВП през 2010 г. Структурният дефицит, изчислен съгласно общоприетата методика, ще продължи да се подобрява след 2010 г., достигайки 5 % от БВП през 2011 г., 4 % през 2012 г. и 2,75 % през 2013 г. Средногодишната фискална консолидация за периода 2010—2013 г. ще възлиза на 0,9 % от БВП, което е малко под препоръчаната от Съвета средна консолидация в размер на над 1 % от БВП годишно. Освен на пълното оттегляне на мерките в съответствие с ЕПИВ през 2011 г., изложената в програмата стратегия за консолидация ще се основава на мерки, насочени към ограничаване на растежа на разходите на всички равнища на държавно управление. Френските власти възнамеряват да намалят още бюджетното въздействие на съществуващите освобождавания от данъчно облагане с около 0,1 % от БВП годишно, считано от 2011 г. Мерките в подкрепа на стратегията за консолидация още не са конкретизирани, но следва да бъдат представени в следващите месеци. Средносрочната бюджетна цел (СБЦ) според програмата е балансиран бюджет в структурно изражение. Предвид най-актуалните предвиждания и равнището на дълга СБЦ отразява повече от адекватно целите на пакта. В актуализираната програма за стабилност не се предвижда постигане на средносрочната бюджетна цел в рамките на програмния период.

| (8) | Въпреки че целта за дефицита през 2010 г. изглежда по-скоро реалистична и дори дава известни надежди за по-добри резултати, ако екологичният данък все пак бъде приложен в променен вид, предвижданията за бюджета от 2011 г. нататък може да се окажат по-лоши от очакваното в програмата. По-специално, макроикономическият сценарий за периода 2011—2013 г. е подчертано оптимистичен. По-конкретно, предвижданията за дефицита силно зависят от растежа: резултатите от направения в програмата анализ на чувствителността показват, че ако растежът на БВП е по-нисък с 1⁄4 процентни пункта в рамките на посочения период, дефицитът на консолидирания държавен бюджет ще бъде намален само до 4 % от БВП през 2013 г.
  Следователно спад на БВП с общо 0,75 % би довел до увеличение на дефицита с 1 % от БВП през 2013 г. Освен това целите за дефицита могат да бъдат негативно повлияни от евентуални отклонения от плановете за разходите, тъй като корекцията на публичните разходи на всички равнища на държавно управление в сравнение с предишните им тенденции, не е подкрепена с достатъчно конкретни мерки. По-скоро оптимистичните предвиждания за развитието на приходите се основават на хипотезата за феномен на компенсиране след негативните резултати по време на кризата, тъй като се очаква от 2011 г. до 2013 г. еластичността на данъчните приходи спрямо БВП да достигне средно 1,2. Също така все още не е уточнено намаляването на освобождаванията от данъчно облагане в размер на около 0,1 % от БВП годишно. Като цяло опитът показва, че не може да бъде изключено превишаване на разходите. Оценката, основана на представените в програмата данни, предполага, че съществуват значителни рискове резултатите за дефицита за периода 2011—2013 г. да бъдат по-лоши от очакваното в програмата. |
| --- | --- |

(8)

Въпреки че целта за дефицита през 2010 г. изглежда по-скоро реалистична и дори дава известни надежди за по-добри резултати, ако екологичният данък все пак бъде приложен в променен вид, предвижданията за бюджета от 2011 г. нататък може да се окажат по-лоши от очакваното в програмата. По-специално, макроикономическият сценарий за периода 2011—2013 г. е подчертано оптимистичен. По-конкретно, предвижданията за дефицита силно зависят от растежа: резултатите от направения в програмата анализ на чувствителността показват, че ако растежът на БВП е по-нисък с 1⁄4 процентни пункта в рамките на посочения период, дефицитът на консолидирания държавен бюджет ще бъде намален само до 4 % от БВП през 2013 г.

Следователно спад на БВП с общо 0,75 % би довел до увеличение на дефицита с 1 % от БВП през 2013 г. Освен това целите за дефицита могат да бъдат негативно повлияни от евентуални отклонения от плановете за разходите, тъй като корекцията на публичните разходи на всички равнища на държавно управление в сравнение с предишните им тенденции, не е подкрепена с достатъчно конкретни мерки. По-скоро оптимистичните предвиждания за развитието на приходите се основават на хипотезата за феномен на компенсиране след негативните резултати по време на кризата, тъй като се очаква от 2011 г. до 2013 г. еластичността на данъчните приходи спрямо БВП да достигне средно 1,2. Също така все още не е уточнено намаляването на освобождаванията от данъчно облагане в размер на около 0,1 % от БВП годишно. Като цяло опитът показва, че не може да бъде изключено превишаване на разходите. Оценката, основана на представените в програмата данни, предполага, че съществуват значителни рискове резултатите за дефицита за периода 2011—2013 г. да бъдат по-лоши от очакваното в програмата.

| (9) | През 2009 г. съотношението на брутния държавен дълг беше над заложената в Договора референтна стойност, като според програмата се очаква да продължи да нараства до 2012 г. През 2009 г. брутният държавен дълг се оценява на 77,4 % от БВП, което е повишение спрямо равнището му от 67,4 % през 2008 г. Освен увеличаването на дефицита и намаляването на растежа на БВП, за повишаването на съотношението на дълга допринесоха и финансовите операции за спасяване на банковия и на автомобилния сектор, поради които бе отчетена значителна разлика между изменението на държавния дълг и бюджетното салдо. Очаква се под натиска на постоянни високи държавни дефицити съотношението на дълга да се увеличи с още 9,2 процентни пункта в рамките на програмния период, достигайки равнището от около 87 % от БВП. Като се имат предвид съществените рискове по отношение на изпълнението на бюджетните цели, има вероятност изменението на съотношението на дълга да бъде по-неблагоприятно от предвиденото в програмата, особено за периода след 2011 г. |
| --- | --- |

(9)

През 2009 г. съотношението на брутния държавен дълг беше над заложената в Договора референтна стойност, като според програмата се очаква да продължи да нараства до 2012 г. През 2009 г. брутният държавен дълг се оценява на 77,4 % от БВП, което е повишение спрямо равнището му от 67,4 % през 2008 г. Освен увеличаването на дефицита и намаляването на растежа на БВП, за повишаването на съотношението на дълга допринесоха и финансовите операции за спасяване на банковия и на автомобилния сектор, поради които бе отчетена значителна разлика между изменението на държавния дълг и бюджетното салдо. Очаква се под натиска на постоянни високи държавни дефицити съотношението на дълга да се увеличи с още 9,2 процентни пункта в рамките на програмния период, достигайки равнището от около 87 % от БВП. Като се имат предвид съществените рискове по отношение на изпълнението на бюджетните цели, има вероятност изменението на съотношението на дълга да бъде по-неблагоприятно от предвиденото в програмата, особено за периода след 2011 г.

| (10) | Средносрочните предвиждания за дълга, в които се приема, че темповете на растежа на БВП ще се възстановят постепенно до прогнозираните преди кризата стойности, а съотношението на данъците ще достигне нивата от периода преди кризата, и се включва предвиденото увеличаване на свързаните с възрастови показатели разходи, показват, че предвидената в програмата бюджетна стратегия, в номинално изражение и без допълнително изменение на политиката, няма да бъде достатъчна за стабилизиране на съотношението на дълга към БВП до 2020 г. |
| --- | --- |

(10)

Средносрочните предвиждания за дълга, в които се приема, че темповете на растежа на БВП ще се възстановят постепенно до прогнозираните преди кризата стойности, а съотношението на данъците ще достигне нивата от периода преди кризата, и се включва предвиденото увеличаване на свързаните с възрастови показатели разходи, показват, че предвидената в програмата бюджетна стратегия, в номинално изражение и без допълнително изменение на политиката, няма да бъде достатъчна за стабилизиране на съотношението на дълга към БВП до 2020 г.

| (11) | Дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е определено под средното за ЕС, като в резултат на вече проведените пенсионни реформи нарастването на пенсионните разходи е по-ограничено. Бюджетната позиция през 2009 г., както е предвидена в програмата, допълнително утежнява бюджетното въздействие на застаряването на населението върху устойчивостта на публичните финанси. В средносрочен план осигуряването на първични излишъци би допринесло за намаляване на рисковете за устойчивостта на публичните финанси, чието ниво бе оценено като средно в доклада на Комисията относно устойчивостта от 2009 г. (3) |
| --- | --- |

(11)

Дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е определено под средното за ЕС, като в резултат на вече проведените пенсионни реформи нарастването на пенсионните разходи е по-ограничено. Бюджетната позиция през 2009 г., както е предвидена в програмата, допълнително утежнява бюджетното въздействие на застаряването на населението върху устойчивостта на публичните финанси. В средносрочен план осигуряването на първични излишъци би допринесло за намаляване на рисковете за устойчивостта на публичните финанси, чието ниво бе оценено като средно в доклада на Комисията относно устойчивостта от 2009 г. (3)

| (12) | Наскоро бяха започнати реформи за по-нататъшно подобряване на цялостната бюджетна рамка. На 9 февруари 2009 г. парламентът прие първия Закон за многогодишно планиране на публичните финанси, в който се установяват целите за разходите на всички равнища на държавно управление. В него се установява също така принципът на бюджетна неутралност при въвеждането на нови освобождавания от данъчно облагане, като съвкупните разходи във връзка с тези освобождавания трябва да бъдат изцяло компенсирани. Този принцип е задължителен и през 2009 г. бюджетната неутралност, оценена на многогодишна основа, беше почти постигната. По-конкретно, в годишната бюджетна рамка на Франция са включени разпоредби по отношение на разходите, които се отнасят до равнищата на държавно управление. Първата разпоредба, така нареченото „правило за нулев прираст на разходите“, се определя на равнището на централното държавно управление. Независимо от това, че в миналото промените в обхвата на правилото може да са улеснявали неговото спазване, наскоро периметърът беше разширен с цел да се постигне по-добър контрол над разходите на централното държавно управление и правилото беше спазено.
  Националната цел по отношение на разходите за здравно осигуряване (Objectif National des Dépenses d’Assurance Maladie), представена през 1997 г., спомогна да се ограничат разходите в областта на здравеопазването, независимо от това, че целите по отношение на разходите често не бяха постигани. И накрая, разходите на местните органи на управление са ограничени с помощта на „златно правило“, със съответно правно основание, което възпрепятства властите да финансират оперативни разходи с дългове, както и с помощта на разпоредба, с която се постановява, че увеличението на трансферираните от централното държавно управление средства не може да надвишава процента на инфлацията. Определените в програмите за стабилност цели обаче се постигат в редки случаи. Правителството възнамерява да проведе допълнителни реформи по отношение на фискалната рамка. На 28 януари 2010 г. се състоя конференция, посветена на публичните финанси, като целта беше да се обсъди влошаването на публичните финанси във Франция и прилагането на бюджетна консолидация. Няколко работни групи бяха сформирани с цел да предложат нови реформи, които да бъдат обявени през април, и по-специално с цел да постигнат още по-голямо ограничаване на разходите в областта на здравеопазването или да подобрят контрола на разходите на местните органи на управление. Също така бе учредена работна група за изготвяне на разпоредби за балансиран бюджет. В програмата се посочва също, че през април ще бъдат представени нови мерки за намаляване на разходите на централното държавно управление. Представената в програмата стратегия за консолидация разчита и на това, че бюджетната рамка ще бъде подобрена вследствие на предложенията на тези работни групи. |
| --- | --- |

(12)

Наскоро бяха започнати реформи за по-нататъшно подобряване на цялостната бюджетна рамка. На 9 февруари 2009 г. парламентът прие първия Закон за многогодишно планиране на публичните финанси, в който се установяват целите за разходите на всички равнища на държавно управление. В него се установява също така принципът на бюджетна неутралност при въвеждането на нови освобождавания от данъчно облагане, като съвкупните разходи във връзка с тези освобождавания трябва да бъдат изцяло компенсирани. Този принцип е задължителен и през 2009 г. бюджетната неутралност, оценена на многогодишна основа, беше почти постигната. По-конкретно, в годишната бюджетна рамка на Франция са включени разпоредби по отношение на разходите, които се отнасят до равнищата на държавно управление. Първата разпоредба, така нареченото „правило за нулев прираст на разходите“, се определя на равнището на централното държавно управление. Независимо от това, че в миналото промените в обхвата на правилото може да са улеснявали неговото спазване, наскоро периметърът беше разширен с цел да се постигне по-добър контрол над разходите на централното държавно управление и правилото беше спазено.

Националната цел по отношение на разходите за здравно осигуряване (Objectif National des Dépenses d’Assurance Maladie), представена през 1997 г., спомогна да се ограничат разходите в областта на здравеопазването, независимо от това, че целите по отношение на разходите често не бяха постигани. И накрая, разходите на местните органи на управление са ограничени с помощта на „златно правило“, със съответно правно основание, което възпрепятства властите да финансират оперативни разходи с дългове, както и с помощта на разпоредба, с която се постановява, че увеличението на трансферираните от централното държавно управление средства не може да надвишава процента на инфлацията. Определените в програмите за стабилност цели обаче се постигат в редки случаи. Правителството възнамерява да проведе допълнителни реформи по отношение на фискалната рамка. На 28 януари 2010 г. се състоя конференция, посветена на публичните финанси, като целта беше да се обсъди влошаването на публичните финанси във Франция и прилагането на бюджетна консолидация. Няколко работни групи бяха сформирани с цел да предложат нови реформи, които да бъдат обявени през април, и по-специално с цел да постигнат още по-голямо ограничаване на разходите в областта на здравеопазването или да подобрят контрола на разходите на местните органи на управление. Също така бе учредена работна група за изготвяне на разпоредби за балансиран бюджет. В програмата се посочва също, че през април ще бъдат представени нови мерки за намаляване на разходите на централното държавно управление. Представената в програмата стратегия за консолидация разчита и на това, че бюджетната рамка ще бъде подобрена вследствие на предложенията на тези работни групи.

| (13) | Франция е страната с най-високо съотношение на разходите към БВП в еврозоната за 2008 г. — 52,7 %. Нарастването на публичните разходи през изминалите десетилетия допринесе за високите равнища на дефицита и дълга, което повлия на дългосрочната устойчивост на публичните финанси във Франция. През 2007 г. френските власти започнаха Общия преглед на публичните политики (Revue Générale des Politiques Publiques или ОППП), като поставената цел беше да се набележат начини за повишаване на ефикасността на държавните разходи. До момента са набелязани повече от 300 мерки (като целта е постигането на икономии в размер на 0,3 % от БВП — едно по-скоро скромно подобрение в сравнение с общия размер на публичните разходи, който надвишава 50 % от БВП). До момента около три четвърти от мерките са приложени, което позволи например всеки втори пенсиониращ се държавен служител в централната държавна администрация да не бъде заместван. В закона за бюджета за 2010 г. правителството обяви, че ОППП ще се приложи и по отношение на други централни органи, като през есента се очаква обявяването на нови реформи. Накрая, както бе споменато по-горе, в програмата е предвидена реформа в областта на пенсионната система през 2010 г. До момента не са обявени никакви мерки в тази област. |
| --- | --- |

(13)

Франция е страната с най-високо съотношение на разходите към БВП в еврозоната за 2008 г. — 52,7 %. Нарастването на публичните разходи през изминалите десетилетия допринесе за високите равнища на дефицита и дълга, което повлия на дългосрочната устойчивост на публичните финанси във Франция. През 2007 г. френските власти започнаха Общия преглед на публичните политики (Revue Générale des Politiques Publiques или ОППП), като поставената цел беше да се набележат начини за повишаване на ефикасността на държавните разходи. До момента са набелязани повече от 300 мерки (като целта е постигането на икономии в размер на 0,3 % от БВП — едно по-скоро скромно подобрение в сравнение с общия размер на публичните разходи, който надвишава 50 % от БВП). До момента около три четвърти от мерките са приложени, което позволи например всеки втори пенсиониращ се държавен служител в централната държавна администрация да не бъде заместван. В закона за бюджета за 2010 г. правителството обяви, че ОППП ще се приложи и по отношение на други централни органи, като през есента се очаква обявяването на нови реформи. Накрая, както бе споменато по-горе, в програмата е предвидена реформа в областта на пенсионната система през 2010 г. До момента не са обявени никакви мерки в тази област.

| (14) | Като цяло през 2010 г. бюджетната стратегия, заложена в програмата, до голяма степен отговаря на препоръките на Съвета съгласно член 126, параграф 7. Въпреки това, като се вземат предвид рисковете, изглежда, че от 2011 г. нататък бюджетната стратегия няма да съответства на препоръката на Съвета съгласно член 126, параграф 7. Според програмата средногодишната фискална консолидация, изчислена въз основа на изменението на (преизчисленото) структурно салдо, ще достигне 0,9 % от БВП. Това е малко по-ниско от изискваното в препоръките на Съвета по член 126, параграф 7 („над 1 % от БВП“), като освен това постигането на тази стойност е изложено на гореспоменатите рискове. Все пак в програмата се предвижда, че в крайна сметка номиналният бюджетен дефицит ще достигне 3 % от БВП, което се дължи по-специално на подчертано оптимистичен макроикономически сценарий през последните години на програмата, както и на по-скоро оптимистичните допускания по отношение на еластичността на бюджетните приходи спрямо БВП. Като цяло, предвид рисковете по отношение на настоящите политики, резултатите за дефицита за периода 2011—2013 г. може да се окажат по-лоши от предвиденото в програмата и може да се наложи значителна консолидация, за да бъде коригиран прекомерният дефицит до 2013 г., както препоръчва Съвета. Приходите от новия вариант на премахнатия екологичен данък, както е посочено в програмата, биха допринесли за постигането на малко по-добри резултати за бюджета още през 2010 г. Накрая, бюджетната стратегия може също така да се окаже недостатъчна за намаляването на дълга. |
| --- | --- |

(14)

Като цяло през 2010 г. бюджетната стратегия, заложена в програмата, до голяма степен отговаря на препоръките на Съвета съгласно член 126, параграф 7. Въпреки това, като се вземат предвид рисковете, изглежда, че от 2011 г. нататък бюджетната стратегия няма да съответства на препоръката на Съвета съгласно член 126, параграф 7. Според програмата средногодишната фискална консолидация, изчислена въз основа на изменението на (преизчисленото) структурно салдо, ще достигне 0,9 % от БВП. Това е малко по-ниско от изискваното в препоръките на Съвета по член 126, параграф 7 („над 1 % от БВП“), като освен това постигането на тази стойност е изложено на гореспоменатите рискове. Все пак в програмата се предвижда, че в крайна сметка номиналният бюджетен дефицит ще достигне 3 % от БВП, което се дължи по-специално на подчертано оптимистичен макроикономически сценарий през последните години на програмата, както и на по-скоро оптимистичните допускания по отношение на еластичността на бюджетните приходи спрямо БВП. Като цяло, предвид рисковете по отношение на настоящите политики, резултатите за дефицита за периода 2011—2013 г. може да се окажат по-лоши от предвиденото в програмата и може да се наложи значителна консолидация, за да бъде коригиран прекомерният дефицит до 2013 г., както препоръчва Съвета. Приходите от новия вариант на премахнатия екологичен данък, както е посочено в програмата, биха допринесли за постигането на малко по-добри резултати за бюджета още през 2010 г. Накрая, бюджетната стратегия може също така да се окаже недостатъчна за намаляването на дълга.

| (15) | По отношение на определените в етичния кодекс на програмите за стабилност и програмите за конвергенция изисквания за предоставяне на данни, програмата предоставя всички задължителни и повечето от незадължителните данни (4). В своята препоръка съгласно член 104/126, параграф 7 от 2 декември 2009 г. с оглед на прекратяване на прекомерния дефицит Съветът прикани Франция също да докладва относно напредъка, постигнат в изпълнението на препоръките на Съвета, в отделна глава в актуализациите на програмата за стабилност. Франция спази тази препоръка. |
| --- | --- |

(15)

По отношение на определените в етичния кодекс на програмите за стабилност и програмите за конвергенция изисквания за предоставяне на данни, програмата предоставя всички задължителни и повечето от незадължителните данни (4). В своята препоръка съгласно член 104/126, параграф 7 от 2 декември 2009 г. с оглед на прекратяване на прекомерния дефицит Съветът прикани Франция също да докладва относно напредъка, постигнат в изпълнението на препоръките на Съвета, в отделна глава в актуализациите на програмата за стабилност. Франция спази тази препоръка.

Общото заключение е, че след значителното влошаване на публичните финанси през 2009 г. вследствие на икономическия спад и мерките, предприети в съответствие с ЕПИВ, дефицитът на консолидирания държавен бюджет за 2010 г. се очаква да се увеличи на 8,2 % от БВП. Мерките за консолидация и премахването на част от мерките, предприети в съответствие с ЕПИВ, ще бъдат компенсирани с допълнителни, увеличаващи дефицита мерки, свързани предимно с краткосрочни разходи, в това число публични инвестиции, финансирани с публичен заем. След това салдото на бюджета ще се подобри. Съотношението на дълга също се очаква да нарасне значително в рамките на програмния период. Планът за консолидация, представен в програмата, води до дефицит в размер на 3 % от БВП през 2013 г., без предпазен марж, и се основава на подчертано оптимистичен макроикономически сценарий от 2011 г. до 2013 г., съчетан със средногодишна структурна корекция, която е малко под препоръчаната от Съвета стойност в размер на над 1 % от БВП. В плана се предвиждат мерки в подкрепа на стратегията за консолидация, които засягат предимно разходната част, въпреки че тези мерки не са уточнени в програмата и ще бъдат конкретизирани в предстоящите месеци. Следователно предвижданията за бюджета са изложени на значителни рискове, като може да се наложи засилване на фискалната консолидация, за да се гарантира корекция на прекомерния дефицит до 2013 г. Осигуряването на високи първични излишъци в средносрочен план би допринесло за ограничаване на рисковете за устойчивостта на публичните финанси. В програмата се посочва, че през 2010 г. ще бъде представена реформа на пенсионната система.

Предвид горепосочената оценка и препоръката от 2 декември 2009 г. съгласно член 126 от Договора за функционирането на ЕС Франция се приканва:

| i) | да използва, в рамките на програмния период, извънредните приходи в резултат на евентуално подобряване на макроикономическите и фискалните перспективи, както и да приложи всички предвидени данъчни мерки, за да ускори намаляването на дефицита и приближаването на съотношението на брутния дълг обратно към референтната стойност от 60 % от БВП; |
| --- | --- |

i)

да използва, в рамките на програмния период, извънредните приходи в резултат на евентуално подобряване на макроикономическите и фискалните перспективи, както и да приложи всички предвидени данъчни мерки, за да ускори намаляването на дефицита и приближаването на съотношението на брутния дълг обратно към референтната стойност от 60 % от БВП;

| ii) | да бъде в готовност да приеме допълнителни мерки за консолидация, в случай че се окаже, че макроикономическият сценарий в програмата е бил по-благоприятен от заложения в препоръката по член 126, параграф 7, и да конкретизира мерките, необходими за постигането на средногодишна фискална консолидация в размер на над 1 % от БВП за периода 2010—2013 г., и да постигне корекция на прекомерния дефицит до 2013 г.; |
| --- | --- |

ii)

да бъде в готовност да приеме допълнителни мерки за консолидация, в случай че се окаже, че макроикономическият сценарий в програмата е бил по-благоприятен от заложения в препоръката по член 126, параграф 7, и да конкретизира мерките, необходими за постигането на средногодишна фискална консолидация в размер на над 1 % от БВП за периода 2010—2013 г., и да постигне корекция на прекомерния дефицит до 2013 г.;

| iii) | да гарантира, че бюджетната рамка е консолидирана, по-специално в разходната част, и ефективно способства за изпълнението на набелязаните средносрочни фискални планове на всички равнища на държавно управление, както е планирано от правителството на Франция. |
| --- | --- |

iii)

да гарантира, че бюджетната рамка е консолидирана, по-специално в разходната част, и ефективно способства за изпълнението на набелязаните средносрочни фискални планове на всички равнища на държавно управление, както е планирано от правителството на Франция.

Франция се приканва също да предостави повече информация относно широките мерки в подкрепа на предвидената консолидация в последните години на програмата, най-късно в главата за ППД в следващите актуализации на програмата за стабилност.

Съпоставяне на основните макроикономически и бюджетни предвиждания

| | | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. | 2012 г. | 2013 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПС февруари 2010 г. | 0,4 | –2,25 | 1,4 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |
| КОМ ноември 2009 г. | 0,4 | –2,2 | 1,2 | 1,5 | няма данни | няма данни |
| ПС декември 2008 г. | 1,0 | 0,2—0,5 | 2,0 | 2,5 | 2,5 | няма данни |
| Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)
  (в %) | ПС февруари 2010 г. | 3,2 | 0,1 | 1,3 | 1,6 | 1,75 | 1,75 |
| КОМ ноември 2009 г. | 3,2 | 0,1 | 1,1 | 1,4 | няма данни | няма данни |
| ПС декември 2008 г. | 3,3 | 1,5 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | няма данни |
| Разлика между фактическия и потенциалния БВП (5)

  (% от потенциалния БВП) | ПС февруари 2010 г. | 0,8 | –2,9 | –2,9 | –2,1 | –1,2 | –0,4 |
| КОМ ноември 2009 г. (6) | 0,8 | –2,5 | –2,5 | –2,4 | няма данни | няма данни |
| ПС декември 2008 г. | –0,6 | –1,8 | –1,6 | –1,1 | –0,4 | няма данни |
| Нето предоставени/получени заеми на/от останалия свят
  (% от БВП) | ПС февруари 2010 г. | –3,3 | –2,5 | –2,8 | –2,8 | –2,7 | –2,7 |
| КОМ ноември 2009 г. | –3,3 | –2,3 | –2,3 | –2,3 | няма данни | няма данни |
| ПС декември 2008 г. | –3,4 | –2,6 | –2,5 | –2,4 | –2,4 | няма данни |
| Приходи по консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС февруари 2010 г. | 49,3 | 47,7 | 47,6 | 48,6 | 49,1 | 49,8 |
| КОМ ноември 2009 г. | 49,3 | 47,0 | 46,8 | 47,1 | няма данни | няма данни |
| ПС декември 2008 г. | 49,8 | 49,6 | 50,0 | 50,0 | 50,2 | няма данни |
| Разходи по консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС февруари 2010 г. | 52,7 | 55,6 | 55,8 | 54,6 | 53,7 | 52,8 |
| КОМ ноември 2009 г. | 52,7 | 55,2 | 55,1 | 54,8 | няма данни | няма данни |
| ПС декември 2008 г. | 52,7 | 53,5 | 52,7 | 52,0 | 51,3 | няма данни |
| Салдо по консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС февруари 2010 г. | –3,4 | –7,9 | –8,2 | –6,0 | –4,6 | –3,0 |
| КОМ ноември 2009 г. | –3,4 | –8,3 | –8,2 | –7,7 | няма данни | няма данни |
| ПС декември 2008 г. | –2,9 | –3,9 | –2,7 | –1,9 | –1,1 | няма данни |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС февруари 2010 г. | –0,6 | –5,4 | –5,5 | –3,2 | –1,7 | –0,1 |
| КОМ ноември 2009 г. | –0,6 | –5,5 | –5,4 | –4,7 | няма данни | няма данни |
| ПС декември 2008 г. | 0,0 | –1,1 | 0,1 | 0,9 | 1,7 | няма данни |
| Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (5)

  (% от БВП) | ПС февруари 2010 г. | –3,8 | –6,5 | –6,8 | –4,9 | –4,0 | –2,8 |
| КОМ ноември 2009 г. | –3,8 | –7,0 | –7,0 | –6,5 | няма данни | няма данни |
| ПС декември 2008 г. | –2,6 | –3,0 | –1,9 | –1,4 | –0,9 | няма данни |
| Структурно салдо (7)

  (% от БВП) | ПС февруари 2010 г. | –3,8 | –6,5 | –6,8 | –4,9 | –4,0 | –2,8 |
| КОМ ноември 2009 г. | –3,9 | –7,0 | –6,6 | –6,5 | няма данни | няма данни |
| ПС декември 2008 г. | –2,6 | –3 | –1,9 | –1,4 | –0,9 | няма данни |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС февруари 2010 г. | 67,4 | 77,4 | 83,2 | 86,1 | 87,1 | 86,6 |
| КОМ ноември 2009 г. | 67,4 | 76,1 | 82,5 | 87,6 | няма данни | няма данни |
| ПС декември 2008 г. | 66,7 | 69,1 | 69,4 | 68,5 | 66,8 | няма данни |
| Програма за стабилност (ПС); прогнози на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията. |

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

2012 г.

2013 г.

Реален БВП

(промяна в %)

ПС февруари 2010 г.

0,4

–2,25

1,4

2,5

2,5

2,5

КОМ ноември 2009 г.

0,4

–2,2

1,2

1,5

няма данни

няма данни

ПС декември 2008 г.

1,0

0,2—0,5

2,0

2,5

2,5

няма данни

Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)

(в %)

ПС февруари 2010 г.

3,2

0,1

1,3

1,6

1,75

1,75

КОМ ноември 2009 г.

3,2

0,1

1,1

1,4

няма данни

няма данни

ПС декември 2008 г.

3,3

1,5

1,75

1,75

1,75

няма данни

Разлика между фактическия и потенциалния БВП (5)

(% от потенциалния БВП)

ПС февруари 2010 г.

0,8

–2,9

–2,9

–2,1

–1,2

–0,4

КОМ ноември 2009 г. (6)

0,8

–2,5

–2,5

–2,4

няма данни

няма данни

ПС декември 2008 г.

–0,6

–1,8

–1,6

–1,1

–0,4

няма данни

Нето предоставени/получени заеми на/от останалия свят

(% от БВП)

ПС февруари 2010 г.

–3,3

–2,5

–2,8

–2,8

–2,7

–2,7

КОМ ноември 2009 г.

–3,3

–2,3

–2,3

–2,3

няма данни

няма данни

ПС декември 2008 г.

–3,4

–2,6

–2,5

–2,4

–2,4

няма данни

Приходи по консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС февруари 2010 г.

49,3

47,7

47,6

48,6

49,1

49,8

КОМ ноември 2009 г.

49,3

47,0

46,8

47,1

няма данни

няма данни

ПС декември 2008 г.

49,8

49,6

50,0

50,0

50,2

няма данни

Разходи по консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС февруари 2010 г.

52,7

55,6

55,8

54,6

53,7

52,8

КОМ ноември 2009 г.

52,7

55,2

55,1

54,8

няма данни

няма данни

ПС декември 2008 г.

52,7

53,5

52,7

52,0

51,3

няма данни

Салдо по консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС февруари 2010 г.

–3,4

–7,9

–8,2

–6,0

–4,6

–3,0

КОМ ноември 2009 г.

–3,4

–8,3

–8,2

–7,7

няма данни

няма данни

ПС декември 2008 г.

–2,9

–3,9

–2,7

–1,9

–1,1

няма данни

Първично салдо

(% от БВП)

ПС февруари 2010 г.

–0,6

–5,4

–5,5

–3,2

–1,7

–0,1

КОМ ноември 2009 г.

–0,6

–5,5

–5,4

–4,7

няма данни

няма данни

ПС декември 2008 г.

0,0

–1,1

0,1

0,9

1,7

няма данни

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (5)

(% от БВП)

ПС февруари 2010 г.

–3,8

–6,5

–6,8

–4,9

–4,0

–2,8

КОМ ноември 2009 г.

–3,8

–7,0

–7,0

–6,5

няма данни

няма данни

ПС декември 2008 г.

–2,6

–3,0

–1,9

–1,4

–0,9

няма данни

Структурно салдо (7)

(% от БВП)

ПС февруари 2010 г.

–3,8

–6,5

–6,8

–4,9

–4,0

–2,8

КОМ ноември 2009 г.

–3,9

–7,0

–6,6

–6,5

няма данни

няма данни

ПС декември 2008 г.

–2,6

–3

–1,9

–1,4

–0,9

няма данни

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС февруари 2010 г.

67,4

77,4

83,2

86,1

87,1

86,6

КОМ ноември 2009 г.

67,4

76,1

82,5

87,6

няма данни

няма данни

ПС декември 2008 г.

66,7

69,1

69,4

68,5

66,8

няма данни

Програма за стабилност (ПС); прогнози на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Документите, цитирани в настоящия текст, се намират на следния адрес в интернет: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  При оценката се отчита най-вече прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г. и междинната прогноза от февруари 2010 г., но и други данни, които са станали известни впоследствие.

(3)  В заключенията на Съвета от 10 ноември 2009 г. относно устойчивостта на публичните финанси „Съветът призовава държавите-членки да съсредоточат вниманието си върху насочени към устойчивост стратегии в предстоящите си програми за стабилност и конвергентни програми“ и по-нататък „приканва Комисията да продължи, заедно с Комитета за икономическа политика и Икономическия и финансов комитет, разработването на методики за оценка на дългосрочната устойчивост на публичните финанси навреме за следващия доклад за устойчивостта“, който е предвиден за 2012 г.

(4)  Не са предоставени допускания за средно- и дългосрочните лихвени проценти.

(5)  Разлики между фактическия и потенциалния БВП и салда, коригирани спрямо фазата на икономическия цикъл, съгласно програмите и преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в програмите.

(6)  Въз основа на разчетите за потенциален растеж от съответно 1,5 %, 1,2 %, 1,2 % и 1,4 % за периода 2008—2011 г.

(7)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки. Според последната програма еднократните и другите временни мерки са 0 през обхванатия период (2008—2013 г.), а според прогнозата на службите на Комисията от ноември 2009 г. те възлизат на 0,1 % от БВП през 2008 г. (намаляващи дефицита) и на 0,4 % от БВП през 2010 г. (увеличаващи дефицита).

Източник:

Програма за стабилност (ПС); прогнози на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

| 29.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 140/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 140/12

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

относно актуализираната програма за стабилност на Германия за периода 2009—2013 г.

2010/C 140/03

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

ИЗДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 26 април 2010 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Германия за периода от 2009 г. до 2013 г. |
| --- | --- |

(1)

На 26 април 2010 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Германия за периода от 2009 г. до 2013 г.

| (2) | След резкия си спад от края на 2008 г. и началото на 2009 г., предизвикан от намаляването на износа, в средата на 2009 г. реалният БВП се покачи значително благодарение на експанзионистичната политика и възстановяването на външното търсене. Настъпилото в края на 2009 г. повторно забавяне на икономическата активност все пак подчерта нестабилния характер на текущото икономическо възстановяване. Докато благодарение на отчасти държавно финансираните схеми за работа на съкратено работно време пазарът на труда засега запазва своята устойчивост, банковият сектор претърпя значителни загуби и обезценки вследствие на инвестиции в структурирани активи.
  В резултат на приетите в съответствие с Европейски план за икономическо възстановяване (ЕПИВ) мащабни мерки за фискално стимулиране (през 2009 г. и 2010 г.), както и на предизвиканите от кризата по-ниски приходи и по-високи разходи консолидираният държавен бюджет премина от балансирана позиция през 2008 г. към дефицит от над 3 % от БВП през 2009 г. На 2 декември 2009 г. това развитие доведе до откриване на процедура при прекомерен дефицит спрямо Германия, като Съветът определи 2013 г. като краен срок за коригирането на прекомерния дефицит. Въпреки че средносрочното възстановяване може да бъде подпомогнато от извършените структурни реформи (основно в областта на пазара на труда), стабилното финансово състояние на дружествата и на домакинствата и добрата конкурентна позиция, основното предизвикателство ще се състои в увеличаване на потенциалния растеж, конкретно посредством укрепване на вътрешните източници на растеж. Централните елементи на подкрепата на икономическото възстановяване ще бъдат комбинирането на необходимата фискална консолидация със стабилизирането на банковия сектор, осигуряването на достъп до финансиране за нефинансовия сектор, както и допълнителното увеличаване на капацитета за приспособяване на пазара на труда. |
| --- | --- |

(2)

След резкия си спад от края на 2008 г. и началото на 2009 г., предизвикан от намаляването на износа, в средата на 2009 г. реалният БВП се покачи значително благодарение на експанзионистичната политика и възстановяването на външното търсене. Настъпилото в края на 2009 г. повторно забавяне на икономическата активност все пак подчерта нестабилния характер на текущото икономическо възстановяване. Докато благодарение на отчасти държавно финансираните схеми за работа на съкратено работно време пазарът на труда засега запазва своята устойчивост, банковият сектор претърпя значителни загуби и обезценки вследствие на инвестиции в структурирани активи.

В резултат на приетите в съответствие с Европейски план за икономическо възстановяване (ЕПИВ) мащабни мерки за фискално стимулиране (през 2009 г. и 2010 г.), както и на предизвиканите от кризата по-ниски приходи и по-високи разходи консолидираният държавен бюджет премина от балансирана позиция през 2008 г. към дефицит от над 3 % от БВП през 2009 г. На 2 декември 2009 г. това развитие доведе до откриване на процедура при прекомерен дефицит спрямо Германия, като Съветът определи 2013 г. като краен срок за коригирането на прекомерния дефицит. Въпреки че средносрочното възстановяване може да бъде подпомогнато от извършените структурни реформи (основно в областта на пазара на труда), стабилното финансово състояние на дружествата и на домакинствата и добрата конкурентна позиция, основното предизвикателство ще се състои в увеличаване на потенциалния растеж, конкретно посредством укрепване на вътрешните източници на растеж. Централните елементи на подкрепата на икономическото възстановяване ще бъдат комбинирането на необходимата фискална консолидация със стабилизирането на банковия сектор, осигуряването на достъп до финансиране за нефинансовия сектор, както и допълнителното увеличаване на капацитета за приспособяване на пазара на труда.

| (3) | Въпреки че голяма част от наблюдавания по време на кризата спад във фактическия БВП има цикличен характер, равнището на потенциалното производство също бе повлияно отрицателно. В допълнение, в средносрочна перспектива кризата може да повлияе и на потенциалния растеж поради по-ниските нива на инвестиции, ограниченията в кредитирането и нарастването на структурната безработица. Освен това влиянието на икономическата криза изостря отрицателното въздействие на застаряването на населението върху потенциалния БВП и устойчивостта на публичните финанси. На фона на това основна роля за подпомагането на потенциалния растеж ще изиграе ускоряването на темпото на структурните реформи. И по-специално, за Германия е важно да предприеме реформи по отношение на конкуренцията в сферата на услугите, на интеграцията на пазара на труда и на образованието и обучението. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че голяма част от наблюдавания по време на кризата спад във фактическия БВП има цикличен характер, равнището на потенциалното производство също бе повлияно отрицателно. В допълнение, в средносрочна перспектива кризата може да повлияе и на потенциалния растеж поради по-ниските нива на инвестиции, ограниченията в кредитирането и нарастването на структурната безработица. Освен това влиянието на икономическата криза изостря отрицателното въздействие на застаряването на населението върху потенциалния БВП и устойчивостта на публичните финанси. На фона на това основна роля за подпомагането на потенциалния растеж ще изиграе ускоряването на темпото на структурните реформи. И по-специално, за Германия е важно да предприеме реформи по отношение на конкуренцията в сферата на услугите, на интеграцията на пазара на труда и на образованието и обучението.

| (4) | Макроикономическият сценарий, на който се основава програмата, предвижда, че след спада от 5 % през 2009 г. растежът на реалния БВП ще бъде възстановен, достигайки 1,4 % през 2010 г. и средно равнище от 2 % за остатъка от периода на програмата. Оценяван въз основа на наличната към момента информация (2), този сценарий изглежда основан на донякъде оптимистични прогнози за растеж. Предвижданията за растеж на реалния БВП за 2010 г. и 2011 г. леко надвишават прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г. Освен това в програмата се планира малко по-силно разширяване на частното потребление през 2011 г., подкрепено от по-благоприятни перспективи по отношение на заетостта, безработицата и нарастването на заплатите. Прогнозата за инфлацията в програмата може да се окаже завишена за 2011 г., но се смята, че за останалия период на програмата тя е реалистична. |
| --- | --- |

(4)

Макроикономическият сценарий, на който се основава програмата, предвижда, че след спада от 5 % през 2009 г. растежът на реалния БВП ще бъде възстановен, достигайки 1,4 % през 2010 г. и средно равнище от 2 % за остатъка от периода на програмата. Оценяван въз основа на наличната към момента информация (2), този сценарий изглежда основан на донякъде оптимистични прогнози за растеж. Предвижданията за растеж на реалния БВП за 2010 г. и 2011 г. леко надвишават прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г. Освен това в програмата се планира малко по-силно разширяване на частното потребление през 2011 г., подкрепено от по-благоприятни перспективи по отношение на заетостта, безработицата и нарастването на заплатите. Прогнозата за инфлацията в програмата може да се окаже завишена за 2011 г., но се смята, че за останалия период на програмата тя е реалистична.

| (5) | В програмата дефицитът на консолидирания държавен бюджет за 2009 г. се оценява на 3,2 % от БВП. Значителното влошаване на балансираната бюджетна позиция през 2008 г. отразява до голяма степен въздействието на автоматичните стабилизатори, но бе предизвикано и от приетите от правителството в съответствие с ЕПИВ мерки за стимулиране, възлизащи на около 1,75 % от БВП. Увеличаването на дефицита бе предизвикано главно от нарастване на разходите поради по-високи социални трансфери, публични инвестиции и субсидии в подкрепа на схемите за съкратено работно време. Съгласно програмата се планира през 2010 г. фискалната политика да запази своята стимулираща роля, преди да стане рестриктивна през последните години от програмния период. С оглед на относително благоприятната бюджетна и икономическа ситуация в Германия продължаването на фискалната експанзия през 2010 г. е целесъобразно и съответства на ЕПИВ. Съгласно предвидената от Съвета стратегия за оттегляне на мерките във фискалната област и с оглед на коригирането на прекомерния дефицит до 2013 г. и възстановяването на устойчивостта на публичните финанси провежданата през 2009 г. и 2010 г. експанзионистична фискална политика ще бъде последвана от значително затягане на бюджета след 2011 г. |
| --- | --- |

(5)

В програмата дефицитът на консолидирания държавен бюджет за 2009 г. се оценява на 3,2 % от БВП. Значителното влошаване на балансираната бюджетна позиция през 2008 г. отразява до голяма степен въздействието на автоматичните стабилизатори, но бе предизвикано и от приетите от правителството в съответствие с ЕПИВ мерки за стимулиране, възлизащи на около 1,75 % от БВП. Увеличаването на дефицита бе предизвикано главно от нарастване на разходите поради по-високи социални трансфери, публични инвестиции и субсидии в подкрепа на схемите за съкратено работно време. Съгласно програмата се планира през 2010 г. фискалната политика да запази своята стимулираща роля, преди да стане рестриктивна през последните години от програмния период. С оглед на относително благоприятната бюджетна и икономическа ситуация в Германия продължаването на фискалната експанзия през 2010 г. е целесъобразно и съответства на ЕПИВ. Съгласно предвидената от Съвета стратегия за оттегляне на мерките във фискалната област и с оглед на коригирането на прекомерния дефицит до 2013 г. и възстановяването на устойчивостта на публичните финанси провежданата през 2009 г. и 2010 г. експанзионистична фискална политика ще бъде последвана от значително затягане на бюджета след 2011 г.

| (6) | Според програмата номиналният дефицит на консолидирания държавен бюджет ще нарасне от 3,2 % от БВП през 2009 г. до 5,5 % през 2010 г., което е в съответствие с Препоръката на Съвета по член 126, параграф 7 от 2 декември 2009 г. Допълнителното увеличаване на дефицита през 2010 г. е предизвикано главно от мерките за фискално стимулиране и въздействието на автоматичните стабилизатори. Предвижда се приходите на консолидирания държавен бюджет да се свият с почти 2 % от БВП вследствие на облекченията за домакинствата (като например приспадането на вноските за здравно осигуряване и дългосрочните социални грижи от облагаемата данъчна основа, намалените ставки на вноските за здравно осигуряване, увеличените детски надбавки и по-високия необлагаем минимум) и на по-слабото вътрешно търсене. Предвиденото увеличение на разходите на консолидирания държавен бюджет с около 0,5 % от БВП може да се обясни главно с влошаващата се ситуация на пазара на труда и спадащите към фискалните стимули продължаващи инвестиции в обществената инфраструктура (около 0,25 % от БВП по оценка на службите на Комисията). Увеличението на структурния дефицит (коригиран спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, преизчислен от службите на Комисията по общоприетата методика въз основа на данните от програмата) от 2,5 % от БВП показва, че през 2010 г. фискалната политика ще продължи да се развива подчертано експанзионистично. Силното влошаване на структурното салдо може да се отдаде главно на въведените през 2010 г. нови мерки за фискално стимулиране и на забавеното въздействие на някои приети през 2009 г. мерки (като например намалените ставки на вноските за здравно осигуряване и допълнителните инвестиции в инфраструктурата). Изменението на структурния дефицит, изчислено съгласно общоприетата методика (подход отгоре-надолу), възлиза на – 2,5 % от БВП и се различава от базираното на данните относно предприетите през 2010 г. дискреционни мерки (подход отдолу-нагоре) изменение, оценено от службите на Комисията на около – 1,75 % от БВП. Това несъответствие може да се отдаде на отрицателните структурни ефекти върху данъчните приходи, предизвикани конкретно от слабото частно потребление, ниския ръст на заплатите и вероятно по-ниските приходи от данъците върху печалбата. |
| --- | --- |

(6)

Според програмата номиналният дефицит на консолидирания държавен бюджет ще нарасне от 3,2 % от БВП през 2009 г. до 5,5 % през 2010 г., което е в съответствие с Препоръката на Съвета по член 126, параграф 7 от 2 декември 2009 г. Допълнителното увеличаване на дефицита през 2010 г. е предизвикано главно от мерките за фискално стимулиране и въздействието на автоматичните стабилизатори. Предвижда се приходите на консолидирания държавен бюджет да се свият с почти 2 % от БВП вследствие на облекченията за домакинствата (като например приспадането на вноските за здравно осигуряване и дългосрочните социални грижи от облагаемата данъчна основа, намалените ставки на вноските за здравно осигуряване, увеличените детски надбавки и по-високия необлагаем минимум) и на по-слабото вътрешно търсене. Предвиденото увеличение на разходите на консолидирания държавен бюджет с около 0,5 % от БВП може да се обясни главно с влошаващата се ситуация на пазара на труда и спадащите към фискалните стимули продължаващи инвестиции в обществената инфраструктура (около 0,25 % от БВП по оценка на службите на Комисията). Увеличението на структурния дефицит (коригиран спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, преизчислен от службите на Комисията по общоприетата методика въз основа на данните от програмата) от 2,5 % от БВП показва, че през 2010 г. фискалната политика ще продължи да се развива подчертано експанзионистично. Силното влошаване на структурното салдо може да се отдаде главно на въведените през 2010 г. нови мерки за фискално стимулиране и на забавеното въздействие на някои приети през 2009 г. мерки (като например намалените ставки на вноските за здравно осигуряване и допълнителните инвестиции в инфраструктурата). Изменението на структурния дефицит, изчислено съгласно общоприетата методика (подход отгоре-надолу), възлиза на – 2,5 % от БВП и се различава от базираното на данните относно предприетите през 2010 г. дискреционни мерки (подход отдолу-нагоре) изменение, оценено от службите на Комисията на около – 1,75 % от БВП. Това несъответствие може да се отдаде на отрицателните структурни ефекти върху данъчните приходи, предизвикани конкретно от слабото частно потребление, ниския ръст на заплатите и вероятно по-ниските приходи от данъците върху печалбата.

| (7) | Главната цел на средносрочната бюджетна стратегия е коригиране на прекомерния бюджетен дефицит до 2013 г. чрез средногодишна фискална консолидация от 0,75 % от БВП през 2011—2013 г., което съответства на Препоръката на Съвета по член 126, параграф 7 от 2 декември 2009 г.
  В програмата се предвижда подобрението на консолидирания държавен бюджет да започне от 2011 г. В номинално изражение се очаква консолидацията да се осъществи равномерно през 2011 г. и 2012 г. — около 1 процентен пункт на година, след което през 2013 г. ще последва по-слаба корекция в размер на 0,5 процентен пункт. Предвиденият план за корекция се основава на техническото допускане за разходоориентирана консолидация на федерално ниво (ограниченията са разпределени равномерно върху всички разходи с изключение на тези за лихвени плащания и за трансфери към други нива на държавно управление и чужбина). Това техническо допускане е свързано с изискванията за консолидация, налагани по силата на новото национално бюджетно правило. Предвижда се очакваната консолидация да се поеме основно от федералното правителство (около 2 % от БВП през периода от 2011 г. до 2013 г.) и в по-малка степен от федералните провинции (около 0,5 % от БВП). В структурно изражение (преизчислено съгласно общоприетата методика) се предвижда дефицитът да се намали с около 0,5 % от БВП през 2011 г., с около 1 % от БВП през 2012 г. и с около 0,75 % от БВП през 2013 г. Поради нарастването на дълга и лихвените плащания към края на програмния период първичното салдо ще трябва да се подобри по-бързо от номиналния дефицит. Средносрочната цел на Германия е постигане на почти балансиран консолидиран държавен бюджет в структурно отношение. Според програмата това предполага средносрочна бюджетна цел (СБЦ) от – 0,5 % от БВП. Предвид най-актуалните предвиждания и ниво на дълга СБЦ отразява целите на Пакта. При все това в актуализираната програма за стабилност не се предвижда постигането на СБЦ в рамките на програмния период. |
| --- | --- |

(7)

Главната цел на средносрочната бюджетна стратегия е коригиране на прекомерния бюджетен дефицит до 2013 г. чрез средногодишна фискална консолидация от 0,75 % от БВП през 2011—2013 г., което съответства на Препоръката на Съвета по член 126, параграф 7 от 2 декември 2009 г.

В програмата се предвижда подобрението на консолидирания държавен бюджет да започне от 2011 г. В номинално изражение се очаква консолидацията да се осъществи равномерно през 2011 г. и 2012 г. — около 1 процентен пункт на година, след което през 2013 г. ще последва по-слаба корекция в размер на 0,5 процентен пункт. Предвиденият план за корекция се основава на техническото допускане за разходоориентирана консолидация на федерално ниво (ограниченията са разпределени равномерно върху всички разходи с изключение на тези за лихвени плащания и за трансфери към други нива на държавно управление и чужбина). Това техническо допускане е свързано с изискванията за консолидация, налагани по силата на новото национално бюджетно правило. Предвижда се очакваната консолидация да се поеме основно от федералното правителство (около 2 % от БВП през периода от 2011 г. до 2013 г.) и в по-малка степен от федералните провинции (около 0,5 % от БВП). В структурно изражение (преизчислено съгласно общоприетата методика) се предвижда дефицитът да се намали с около 0,5 % от БВП през 2011 г., с около 1 % от БВП през 2012 г. и с около 0,75 % от БВП през 2013 г. Поради нарастването на дълга и лихвените плащания към края на програмния период първичното салдо ще трябва да се подобри по-бързо от номиналния дефицит. Средносрочната цел на Германия е постигане на почти балансиран консолидиран държавен бюджет в структурно отношение. Според програмата това предполага средносрочна бюджетна цел (СБЦ) от – 0,5 % от БВП. Предвид най-актуалните предвиждания и ниво на дълга СБЦ отразява целите на Пакта. При все това в актуализираната програма за стабилност не се предвижда постигането на СБЦ в рамките на програмния период.

| (8) | Бюджетните резултати биха могли да бъдат по-лоши от предвиденото в програмата, по-специално от 2011 г. включително. Това е свързано с липсата на специфични мерки за консолидация след 2010 г., с необходимостта от ефективно прилагане на новото национално бюджетно правило на централно и на подфедерално ниво на държавно управление, без отлагане на изискванията за консолидация за следващи години, с несигурността относно евентуалното въвеждане на предвидените в коалиционното споразумение допълнителни данъчни облекчения и тяхното съгласуване с необходимите бюджетни ограничения, както и с донякъде оптимистичните прогнози за растеж. Допълнителните мерки за стабилизиране на финансовите пазари биха могли допълнително да натоварят бюджета, въпреки че някои от разходите на правителствената подкрепа може да бъдат компенсирани в бъдеще. |
| --- | --- |

(8)

Бюджетните резултати биха могли да бъдат по-лоши от предвиденото в програмата, по-специално от 2011 г. включително. Това е свързано с липсата на специфични мерки за консолидация след 2010 г., с необходимостта от ефективно прилагане на новото национално бюджетно правило на централно и на подфедерално ниво на държавно управление, без отлагане на изискванията за консолидация за следващи години, с несигурността относно евентуалното въвеждане на предвидените в коалиционното споразумение допълнителни данъчни облекчения и тяхното съгласуване с необходимите бюджетни ограничения, както и с донякъде оптимистичните прогнози за растеж. Допълнителните мерки за стабилизиране на финансовите пазари биха могли допълнително да натоварят бюджета, въпреки че някои от разходите на правителствената подкрепа може да бъдат компенсирани в бъдеще.

| (9) | Брутният държавен дълг се оценява на 72,5 % от БВП през 2009 г., което представлява повишение спрямо равнището му от 65,9 % през предходната година. Освен за увеличаване на дефицита и за намаляването на растежа на БВП значителната разлика между изменението на държавния дълг и бюджетното салдо (stock-flow adjustment) от около 1 % от БВП, предизвикана главно вследствие на операции за спасяване на банките, допринесе и за повишаване на съотношението на дълга. Предвижда се през периода на програмата съотношението на дълга да нарасне допълнително с 9,5 процентни пункта до 82 % от БВП вследствие основно на запазването на бюджетните дефицити и в по-малка степен на неуточнени корекции на разликата между изменението на държавния дълг и бюджетното салдо от около 0,5 % от БВП годишно, в периода между 2011 г. и 2013 г. Включените в програмата прогнози за дълга се основават на допускането, че нивото на дълга няма да се повлияе от създаването на т.н. „лоши банки“ (bad banks). Освен на рисковете, свързани с плановете за изменение на дефицита, развитието на съотношението на дълга е изложено и на рискове във връзка с евентуалните допълнителни тежести за стабилизиране на финансовите пазари. Съотношението на брутния държавен дълг надхвърля посочената в Договора референтна стойност и през целия програмен период следва възходяща тенденция. |
| --- | --- |

(9)

Брутният държавен дълг се оценява на 72,5 % от БВП през 2009 г., което представлява повишение спрямо равнището му от 65,9 % през предходната година. Освен за увеличаване на дефицита и за намаляването на растежа на БВП значителната разлика между изменението на държавния дълг и бюджетното салдо (stock-flow adjustment) от около 1 % от БВП, предизвикана главно вследствие на операции за спасяване на банките, допринесе и за повишаване на съотношението на дълга. Предвижда се през периода на програмата съотношението на дълга да нарасне допълнително с 9,5 процентни пункта до 82 % от БВП вследствие основно на запазването на бюджетните дефицити и в по-малка степен на неуточнени корекции на разликата между изменението на държавния дълг и бюджетното салдо от около 0,5 % от БВП годишно, в периода между 2011 г. и 2013 г. Включените в програмата прогнози за дълга се основават на допускането, че нивото на дълга няма да се повлияе от създаването на т.н. „лоши банки“ (bad banks). Освен на рисковете, свързани с плановете за изменение на дефицита, развитието на съотношението на дълга е изложено и на рискове във връзка с евентуалните допълнителни тежести за стабилизиране на финансовите пазари. Съотношението на брутния държавен дълг надхвърля посочената в Договора референтна стойност и през целия програмен период следва възходяща тенденция.

| (10) | Средносрочните прогнози за дълга, предполагащи постепенно възвръщане на темповете на растеж на БВП на прогнозираните преди кризата нива и възстановяване на данъчните ставки на тяхното предкризисно равнище, и които включват прогнозирано нарастване на разходите, свързани със застаряването на населението сочат, че предвидената в програмата бюджетна стратегия, в номинално изражение и без допълнително изменение на политиката, не би била достатъчна за стабилизирането на съотношението на държавния дълг към БВП до 2020 г. |
| --- | --- |

(10)

Средносрочните прогнози за дълга, предполагащи постепенно възвръщане на темповете на растеж на БВП на прогнозираните преди кризата нива и възстановяване на данъчните ставки на тяхното предкризисно равнище, и които включват прогнозирано нарастване на разходите, свързани със застаряването на населението сочат, че предвидената в програмата бюджетна стратегия, в номинално изражение и без допълнително изменение на политиката, не би била достатъчна за стабилизирането на съотношението на държавния дълг към БВП до 2020 г.

| (11) | Дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е малко по-високо от средното за ЕС. Според оценката в програмата състоянието на бюджета през 2008 г. изостря бюджетното въздействие на застаряването на населението върху проблемите с устойчивостта. В средносрочен план постигането на първични излишъци би допринесло за намаляване на рисковете за устойчивостта на публичните финанси, чието ниво бе оценено като средно в Доклада на Комисията за устойчивостта от 2009 г. (3) |
| --- | --- |

(11)

Дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е малко по-високо от средното за ЕС. Според оценката в програмата състоянието на бюджета през 2008 г. изостря бюджетното въздействие на застаряването на населението върху проблемите с устойчивостта. В средносрочен план постигането на първични излишъци би допринесло за намаляване на рисковете за устойчивостта на публичните финанси, чието ниво бе оценено като средно в Доклада на Комисията за устойчивостта от 2009 г. (3)

| (12) | Фискалната рамка на Германия бе значително укрепена посредством новото бюджетно правило, утвърдено в конституцията през август 2009 г. Следвайки структурата на превантивните мерки на ПСР, новото правило цели постигане на почти балансиран бюджет, като определя таван на федералния структурен дефицит — 0,35 % от БВП след 2016 г., със започващ от 2011 г. преходен период. Регионалните бюджети на федералните провинции трябва от 2020 г. да бъдат структурно балансирани, но съответните им консолидационни програми все още не са уточнени. Липсата на планове за ограничаване на разходите на подфедерално ниво, както и несигурността, свързана с бъдещите финансови нужди на социалноосигурителните фондове, представляват потенциален риск за консолидацията на общия държавен бюджет. Въпреки това новото правило повишава доверието във фиска и значително намалява дискреционната свобода в сравнение с предходното бюджетно правило, което през отминалите десетилетия не съумя да предотврати натрупването на задължения. Новосъздаденият Съвет за стабилизиране (Stabilitätsrat), включващ финансовите министри на федерално и провинциално ниво, ще осъществява текущо наблюдение върху федералния и регионалните бюджети, в т.ч. и върху осъществяването на мерките за консолидация в рамките на ПСР. При все това неговите препоръки нямат обвързващ характер и той няма право да налага санкции. Планира се новата рамка да бъде допълнително укрепена посредством преминаването към подход отгоре-надолу (вместо отдолу-нагоре) при бюджетното планиране, чрез което се подобрява контролът на Министерството на финансите върху разходите и следователно се подсилва съответствието с предварително определената чрез бюджетното правило консолидация. Освен това правителството планира постепенното извършване на основен преглед на федералната система за бюджетиране и осчетоводяване, като при оценката на приходите и разходите ще се акцентира върху ефективността. |
| --- | --- |

(12)

Фискалната рамка на Германия бе значително укрепена посредством новото бюджетно правило, утвърдено в конституцията през август 2009 г. Следвайки структурата на превантивните мерки на ПСР, новото правило цели постигане на почти балансиран бюджет, като определя таван на федералния структурен дефицит — 0,35 % от БВП след 2016 г., със започващ от 2011 г. преходен период. Регионалните бюджети на федералните провинции трябва от 2020 г. да бъдат структурно балансирани, но съответните им консолидационни програми все още не са уточнени. Липсата на планове за ограничаване на разходите на подфедерално ниво, както и несигурността, свързана с бъдещите финансови нужди на социалноосигурителните фондове, представляват потенциален риск за консолидацията на общия държавен бюджет. Въпреки това новото правило повишава доверието във фиска и значително намалява дискреционната свобода в сравнение с предходното бюджетно правило, което през отминалите десетилетия не съумя да предотврати натрупването на задължения. Новосъздаденият Съвет за стабилизиране (Stabilitätsrat), включващ финансовите министри на федерално и провинциално ниво, ще осъществява текущо наблюдение върху федералния и регионалните бюджети, в т.ч. и върху осъществяването на мерките за консолидация в рамките на ПСР. При все това неговите препоръки нямат обвързващ характер и той няма право да налага санкции. Планира се новата рамка да бъде допълнително укрепена посредством преминаването към подход отгоре-надолу (вместо отдолу-нагоре) при бюджетното планиране, чрез което се подобрява контролът на Министерството на финансите върху разходите и следователно се подсилва съответствието с предварително определената чрез бюджетното правило консолидация. Освен това правителството планира постепенното извършване на основен преглед на федералната система за бюджетиране и осчетоводяване, като при оценката на приходите и разходите ще се акцентира върху ефективността.

| (13) | Въпреки като цяло доброто им качество, все още има какво да се желае по отношение на публичните финанси на Германия. По отношение на приходите, законодателството в областта на корпоративния и на подоходния данък е все още твърде сложно и данъчната система позволява редица данъчни облекчения. Въпреки бъдещите планове за увеличаване на разходите в областта на образованието и научноизследователската и развойна дейност относително ниският дял на инвестициите от публичното потребление разкрива съществуващата възможност разходите да бъдат структурирани по начин, насърчаващ по-добре растежа.
  Въпреки че програмата отчита значението на цялостния преглед на публичните субсидии, тя не съдържа конкретни планове във връзка с това. Ефективността би могла да бъде повишена още посредством подобряване на бюджетната координация между федералното и регионалните правителства и допълнителна реорганизация на публичната администрация (в т.ч. по-широко застъпено управление на качеството, възлагане на дейности на външни изпълнители, електронно управление, намаляване на заетостта в публичния сектор и т.н.) (4). Необходимостта от фискална консолидация ограничава обхвата на субсидиите, предоставяни от консолидирания бюджет на държавната пенсионна система. Неотдавнашните ad-hoc промени във формулата за индексиране на пенсиите подкопаха доверието в предприетите пенсионни реформи, тъй като предвидените корекции може след време да се окажат трудно изпълними. По отношение на общественото здравно осигуряване правителството създаде специален комитет на министерско ниво, който ще преразгледа финансирането на здравноосигурителната система, по-специално възможността за отделяне на вноските за здравно осигуряване от заплатата с оглед намаляване на непреките разходи за труд. Първите резултати се очакват през юли 2010 г. |
| --- | --- |

(13)

Въпреки като цяло доброто им качество, все още има какво да се желае по отношение на публичните финанси на Германия. По отношение на приходите, законодателството в областта на корпоративния и на подоходния данък е все още твърде сложно и данъчната система позволява редица данъчни облекчения. Въпреки бъдещите планове за увеличаване на разходите в областта на образованието и научноизследователската и развойна дейност относително ниският дял на инвестициите от публичното потребление разкрива съществуващата възможност разходите да бъдат структурирани по начин, насърчаващ по-добре растежа.

Въпреки че програмата отчита значението на цялостния преглед на публичните субсидии, тя не съдържа конкретни планове във връзка с това. Ефективността би могла да бъде повишена още посредством подобряване на бюджетната координация между федералното и регионалните правителства и допълнителна реорганизация на публичната администрация (в т.ч. по-широко застъпено управление на качеството, възлагане на дейности на външни изпълнители, електронно управление, намаляване на заетостта в публичния сектор и т.н.) (4). Необходимостта от фискална консолидация ограничава обхвата на субсидиите, предоставяни от консолидирания бюджет на държавната пенсионна система. Неотдавнашните ad-hoc промени във формулата за индексиране на пенсиите подкопаха доверието в предприетите пенсионни реформи, тъй като предвидените корекции може след време да се окажат трудно изпълними. По отношение на общественото здравно осигуряване правителството създаде специален комитет на министерско ниво, който ще преразгледа финансирането на здравноосигурителната система, по-специално възможността за отделяне на вноските за здравно осигуряване от заплатата с оглед намаляване на непреките разходи за труд. Първите резултати се очакват през юли 2010 г.

| (14) | Като цяло, през 2010 г. изложената в програмата бюджетна стратегия съответства на Препоръката на Съвета по член 126, параграф 7 от 2 декември 2009 г. При все това, при отчитане на рисковете бюджетната стратегия може от 2011 г. вече да не съответства на Препоръката на Съвета по член 126, параграф 7 от 2 декември 2009 г. По-специално, от 2011 г. консолидационната програма не е подкрепена от конкретни мерки, като не се предоставя информация относно евентуалното прилагане на предвидените в новото коалиционно споразумение на правителството експанзионистични мерки и тяхното съгласуване с необходимите бюджетни ограничения. Националното бюджетно правило — централен елемент на плановете за консолидация — все още не се прилага на всички нива на държавно управление. Освен това, ако възстановяването на икономиката се окаже по-бавно от настоящите очаквания, ще бъдат засегнати бюджетните цели.
  С оглед на рисковете средногодишната фискална консолидация може да се окаже недостатъчна за постигане на корекцията, препоръчана от Съвета по член 126, параграф 7. Предвид представените в програмата прогнози за дълга, както и риска от евентуални допълнителни мерки за стабилизиране на финансовия пазар бюджетната стратегия не е достатъчна за възстановяване на низходящата тенденция на развитие на съотношението на държавния дълг към БВП. Предвидената разходоориентирана консолидация и планираното увеличение на разходите в областта на образованието и научноизследователската и развойна дейност биха били в съответствие с целта за подпомагане на възстановяването на потенциалния растеж. При все това планираният спад на съотношението на съвкупните инвестиции под нивото му от 2009 г. буди безпокойство. |
| --- | --- |

(14)

Като цяло, през 2010 г. изложената в програмата бюджетна стратегия съответства на Препоръката на Съвета по член 126, параграф 7 от 2 декември 2009 г. При все това, при отчитане на рисковете бюджетната стратегия може от 2011 г. вече да не съответства на Препоръката на Съвета по член 126, параграф 7 от 2 декември 2009 г. По-специално, от 2011 г. консолидационната програма не е подкрепена от конкретни мерки, като не се предоставя информация относно евентуалното прилагане на предвидените в новото коалиционно споразумение на правителството експанзионистични мерки и тяхното съгласуване с необходимите бюджетни ограничения. Националното бюджетно правило — централен елемент на плановете за консолидация — все още не се прилага на всички нива на държавно управление. Освен това, ако възстановяването на икономиката се окаже по-бавно от настоящите очаквания, ще бъдат засегнати бюджетните цели.

С оглед на рисковете средногодишната фискална консолидация може да се окаже недостатъчна за постигане на корекцията, препоръчана от Съвета по член 126, параграф 7. Предвид представените в програмата прогнози за дълга, както и риска от евентуални допълнителни мерки за стабилизиране на финансовия пазар бюджетната стратегия не е достатъчна за възстановяване на низходящата тенденция на развитие на съотношението на държавния дълг към БВП. Предвидената разходоориентирана консолидация и планираното увеличение на разходите в областта на образованието и научноизследователската и развойна дейност биха били в съответствие с целта за подпомагане на възстановяването на потенциалния растеж. При все това планираният спад на съотношението на съвкупните инвестиции под нивото му от 2009 г. буди безпокойство.

| (15) | Относно посочените в кодекса на програмите за стабилност и за конвергенция изисквания за предоставянето на данни, програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (5). В своите препоръки по член 126, параграф 7 от 2 декември 2009 г. за прекратяване на прекомерния държавен дефицит Съветът също така призова Германия да докладва за постигнатия напредък в прилагането на тези препоръки в отделна глава от актуализираните програми за стабилност. Съответният дял от актуализираната програма предоставя твърде ограничена информация относно начина, по който германското правителство планира да осъществи напредък в прилагането на препоръката на Съвета. |
| --- | --- |

(15)

Относно посочените в кодекса на програмите за стабилност и за конвергенция изисквания за предоставянето на данни, програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (5). В своите препоръки по член 126, параграф 7 от 2 декември 2009 г. за прекратяване на прекомерния държавен дефицит Съветът също така призова Германия да докладва за постигнатия напредък в прилагането на тези препоръки в отделна глава от актуализираните програми за стабилност. Съответният дял от актуализираната програма предоставя твърде ограничена информация относно начина, по който германското правителство планира да осъществи напредък в прилагането на препоръката на Съвета.

Общото заключение е, че след финансовата и икономическа криза публичните финанси на Германия се влошиха значително в резултат на действието на автоматичните стабилизатори и широкообхватните антикризисни мерки в съответствие с ЕПИВ. Предвидената от 2011 г. консолидация, основаваща се на разходите, би довела до коригиране на прекомерния дефицит до 2013 г. При все това при отчитане на рисковете бюджетната стратегия може от 2011 г. вече да не съответства на Препоръката на Съвета по член 126, параграф 7 от 2 декември 2009 г. Това се дължи на липсата на специфични мерки в подкрепа на предложените ограничения след 2010 г., несигурността относно въвеждането на предвидените в новото коалиционно споразумение на правителството допълнителни данъчни облекчения и тяхното съгласуване с необходимата бюджетна консолидация, свързаните с темповете на икономическото възстановяване рискове и евентуално необходимостта от допълнителни мерки за стабилизиране на финансовия пазар.

Следователно цялостното прилагане на укрепената средносрочна бюджетна рамка и стриктният ангажимент на всички нива на държавно управление за съблюдаването ѝ ще изиграят ключова роля за постигането на предвидената фискална консолидация. Като се отчете необходимостта от съгласуване на желаната фискална консолидация с укрепването на дългосрочния потенциал за растеж на икономиката, както предвидената консолидация, основаваща се на разходите, така и планираното увеличение на средствата за образование и научноизследователска и развойна дейност се считат за целесъобразни. Предвид увеличаващия се публичен дълг и повторните ad hoc изменения във формулата за индексиране на пенсиите, както и несигурността в сферата на финансирането на общественото здравно осигуряване следва да се обърне отново внимание на мерките за подобряване на дългосрочната устойчивост на публичните финанси.

Предвид горепосочената оценка, както и в светлината на Препоръката по член 126, параграф 7 от Договора за функционирането на ЕС от 2 декември 2009 г., Германия се приканва да:

| i) | конкретизира необходимите мерки в подкрепа на предвидената консолидация; изпълни посочената в програмата бюджетна стратегия за 2011—2013 г. с цел коригиране на прекомерния бюджетен дефицит до 2013 г.; да използва, както е указано в препоръката във връзка с ППД, всяка възможност освен фискалната консолидация, в т.ч. и по-добрата икономическа ситуация, за ускоряване на намалението на съотношението на брутния дълг към референтната стойност от 60 % от БВП; |
| --- | --- |

i)

конкретизира необходимите мерки в подкрепа на предвидената консолидация; изпълни посочената в програмата бюджетна стратегия за 2011—2013 г. с цел коригиране на прекомерния бюджетен дефицит до 2013 г.; да използва, както е указано в препоръката във връзка с ППД, всяка възможност освен фискалната консолидация, в т.ч. и по-добрата икономическа ситуация, за ускоряване на намалението на съотношението на брутния дълг към референтната стойност от 60 % от БВП;

| ii) | осигури пълното прилагане на новото конституционно бюджетно правило на всички нива на държавно управление и преустанови отклонението от формулата за индексиране на пенсиите от 2008 г., както е предвидено. |
| --- | --- |

ii)

осигури пълното прилагане на новото конституционно бюджетно правило на всички нива на държавно управление и преустанови отклонението от формулата за индексиране на пенсиите от 2008 г., както е предвидено.

За извършване на оценката на ефективното действие в рамките на процедурата при прекомерен дефицит Германия се приканва също да представи своевременно допълнение към програмата, в което да се докладва постигнатият напредък в прилагането на Препоръката на Съвета по член 126, параграф 7 от 2 декември 2009 г. и да се конкретизира подробно стратегията за консолидация, необходима за постигане на напредък по отношение на корекцията на прекомерния дефицит.

Германия се приканва също да подобри съответствието с изискванията за предоставяне на данни от кодекса.

Сравнение на основните макроикономически и бюджетни прогнози

| | | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. | 2012 г. | 2013 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (изменение в %) | ПС януари 2010 г. | 1,3 | –5,0 | 1,4 | 2 | 2 | 2 |
| КOM ноември 2009 г. | 1,3 | –5,0 | 1,2 | 1,7 | н.д. | н.д. |
| ПС януари 2009 г. | 1,3 | –2,3 | 1,25 | 1,25 | 1,25 | н.д. |
| Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)
  (%) | ПС януари 2010 г. | н.д. | н.д. | н.д. | н.д. | н.д. | н.д. |
| КOM ноември 2009 г. | 2,8 | 0,3 | 0,8 | 1,0 | н.д. | н.д. |
| ПС януари 2009 г. | н.д. | н.д. | н.д. | н.д. | н.д. | н.д. |
| Разлика между реалния и потенциален БВП (6)

  (% от потенциалния БВП) | ПС януари 2010 г. | 3,2 | –2,6 | –2,1 | –1,3 | –1,1 | –0,9 |
| КOM ноември 2009 (7) г. | 3,0 | –2,9 | –2,6 | –2,2 | н.д. | н.д. |
| ПС януари 2009 г. | 2,2 | –0,9 | –0,7 | –0,7 | –1,0 | н.д. |
| Нето предоставени/нето получени заеми на/от останалия свят
  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | 6,6 | 4,5 | 4,9 | 5 | 5,5 | 5,5 |
| КOM ноември 2009 г. | 6,6 | 4,0 | 3,8 | 3,7 | н.д. | н.д. |
| ПС януари 2009 г. | 7,1 | 7,0 | 7 | 7 | 7 | н.д. |
| Приходи на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | 43,7 | 44,4 | 42,5 | 42 | 42 | 42 |
| КOM ноември 2009 г. | 43,7 | 44,6 | 43,3 | 42,9 | н.д. | н.д. |
| ПС януари 2009 г. | 44 | 43,5 | 42,5 | 42,5 | 43 | н.д. |
| Разходи на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | 43,7 | 47,6 | 48 | 47 | 46 | 45 |
| КOM ноември 2009 г. | 43,7 | 48,0 | 48,3 | 47,5 | н.д. | н.д. |
| ПС януари 2009 г. | 44 | 46,5 | 46,5 | 45,5 | 45,5 | н.д. |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | 0,0 | –3,2 | –5,5 | –4,5 | –3,5 | –3 |
| КOM ноември 2009 г. | 0,0 | –3,4 | –5,0 | –4,6 | н.д. | н.д. |
| ПС януари 2009 г. | 0 | –3 | –4 | –3 | –2,5 | н.д. |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | 2,7 | –0,6 | –3 | –2 | –0,5 | 0,5 |
| КOM ноември 2009 г. | 2,7 | –0,6 | –2,2 | –1,7 | н.д. | н.д. |
| ПС януари 2009 г. | 2,5 | 0 | –1 | 0 | 0,5 | н.д. |
| Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (6)

  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | –1,6 | –1,9 | –4,4 | –4,1 | –3,1 | –2,3 |
| КOM ноември 2009 г. | –1,5 | –1,9 | –3,6 | –3,5 | н.д. | н.д. |
| ПС януари 2009 г. | –1,2 | –2,4 | –3,5 | –2,4 | –2,1 | н.д. |
| Структурно салдо (8)

  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | –1,2 | –1,8 | –4,4 | –3,9 | –3,0 | –2,3 |
| КOM ноември 2009 г. | –1,1 | –1,9 | –3,6 | –3,5 | н.д. | н.д. |
| ПС януари 2009 г. | –0,8 | –2,5 | –3,4 | –2,4 | –2,1 | н.д. |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | 65,9 | 72,5 | 76,5 | 79,5 | 81 | 82 |
| КOM ноември 2009 г. | 65,9 | 73,1 | 76,7 | 79,7 | н.д. | н.д. |
| ПС януари 2009 г. | 65,5 | 68,5 | 70,5 | 71,5 | 72,5 | н.д. |
| Програма за стабилност (ПС); прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията. |

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

2012 г.

2013 г.

Реален БВП

(изменение в %)

ПС януари 2010 г.

1,3

–5,0

1,4

2

2

2

КOM ноември 2009 г.

1,3

–5,0

1,2

1,7

н.д.

н.д.

ПС януари 2009 г.

1,3

–2,3

1,25

1,25

1,25

н.д.

Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)

(%)

ПС януари 2010 г.

н.д.

н.д.

н.д.

н.д.

н.д.

н.д.

КOM ноември 2009 г.

2,8

0,3

0,8

1,0

н.д.

н.д.

ПС януари 2009 г.

н.д.

н.д.

н.д.

н.д.

н.д.

н.д.

Разлика между реалния и потенциален БВП (6)

(% от потенциалния БВП)

ПС януари 2010 г.

3,2

–2,6

–2,1

–1,3

–1,1

–0,9

КOM ноември 2009 (7) г.

3,0

–2,9

–2,6

–2,2

н.д.

н.д.

ПС януари 2009 г.

2,2

–0,9

–0,7

–0,7

–1,0

н.д.

Нето предоставени/нето получени заеми на/от останалия свят

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

6,6

4,5

4,9

5

5,5

5,5

КOM ноември 2009 г.

6,6

4,0

3,8

3,7

н.д.

н.д.

ПС януари 2009 г.

7,1

7,0

7

7

7

н.д.

Приходи на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

43,7

44,4

42,5

42

42

42

КOM ноември 2009 г.

43,7

44,6

43,3

42,9

н.д.

н.д.

ПС януари 2009 г.

44

43,5

42,5

42,5

43

н.д.

Разходи на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

43,7

47,6

48

47

46

45

КOM ноември 2009 г.

43,7

48,0

48,3

47,5

н.д.

н.д.

ПС януари 2009 г.

44

46,5

46,5

45,5

45,5

н.д.

Салдо на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

0,0

–3,2

–5,5

–4,5

–3,5

–3

КOM ноември 2009 г.

0,0

–3,4

–5,0

–4,6

н.д.

н.д.

ПС януари 2009 г.

0

–3

–4

–3

–2,5

н.д.

Първично салдо

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

2,7

–0,6

–3

–2

–0,5

0,5

КOM ноември 2009 г.

2,7

–0,6

–2,2

–1,7

н.д.

н.д.

ПС януари 2009 г.

2,5

0

–1

0

0,5

н.д.

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (6)

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

–1,6

–1,9

–4,4

–4,1

–3,1

–2,3

КOM ноември 2009 г.

–1,5

–1,9

–3,6

–3,5

н.д.

н.д.

ПС януари 2009 г.

–1,2

–2,4

–3,5

–2,4

–2,1

н.д.

Структурно салдо (8)

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

–1,2

–1,8

–4,4

–3,9

–3,0

–2,3

КOM ноември 2009 г.

–1,1

–1,9

–3,6

–3,5

н.д.

н.д.

ПС януари 2009 г.

–0,8

–2,5

–3,4

–2,4

–2,1

н.д.

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

65,9

72,5

76,5

79,5

81

82

КOM ноември 2009 г.

65,9

73,1

76,7

79,7

н.д.

н.д.

ПС януари 2009 г.

65,5

68,5

70,5

71,5

72,5

н.д.

Програма за стабилност (ПС); прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Документите, цитирани в настоящия текст, се намират на следния уебсайт: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  При оценката се отчита най-вече прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г., но и други данни, станали известни впоследствие, в т.ч. междинната прогноза на службите на Комисията от февруари 2010 г.

(3)  В заключенията на Съвета от 10 ноември 2009 г. относно устойчивост на публичните финанси „Съветът призовава държавите-членки да съсредоточат вниманието си върху насочени към устойчивост стратегии в предстоящите си програми за стабилност и програми за конвергенция“ и още „приканва Комисията да продължи, заедно с Комитета за икономическа политика и Икономическия и финансов комитет, разработването на методики за оценка на дългосрочната устойчивост на публичните финанси навреме за следващия Доклад за устойчивостта“, предвиден през 2012 г.

(4)  Вж. Bundesrechnungshof (2009), „Chancen zur Entlastung und Modernisierung des Bundeshaushalts“.

(5)  Конкретно, липсват данни относно доходи от притежавани активи, косвения лихвен процент по дълга, отделни компоненти на разликата между изменението на държавния дълг и бюджетното салдо и цикличното развитие, а категориите „Възнаграждения на служителите и междинно потребление“ и „Социални плащания“ имат друга структура. Това обективно води до допълнително затрудняване на оценката.

(6)  Разликата между фактическия и потенциалния БВП и коригирани спрямо фазата на икономическия цикъл салда от програмите, както са преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в тях.

(7)  Въз основа на прогнозния потенциален растеж от съответно 1,0 %, 0,7 %, 0,9 % и 1,2 % в периода 2008—2011 г.

(8)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, с изключение на еднократните и други временни мерки. Според най-актуалната програма еднократните и другите временни мерки са 0,4 % от БВП през 2008 г. и 0,1 % от БВП през 2009 г. (водещи до увеличаване на дефицита), а според прогнозата на службите на Комисията от ноември 2009 г. — 0,3 % от БВП през 2008 г. (водещи до увеличаване на дефицита). Според най-актуалната програма няма еднократни и други временни мерки през периода 2010—2013 г., а според прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г. — през периода 2009—2011 г.

Източник:

Програма за стабилност (ПС); прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

II Съобщения

СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

| 29.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 140/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 140/18

---

Разрешение за отпускане на държавни помощи по силата на разпоредбите на членове 87 и 88 от Договора за ЕО

Случаи, в които Комисията няма възражения

(текст от значение за ЕИП)

2010/C 140/04

| Дата на приемане на решението | 12.1.2009 г. |
| --- | --- |
| Референтен номер на държавна помощ | N 626/08 |
| Държава-членка | Испания |
| Регион | País Vasco |
| Название/Титла (и/или име на бенефициера) | Ayudas a actividades culturales de carácter supramunicipal |
| Правно основание | Orden 3 de Diciembre de 2008, de la Consejería de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2009, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal |
| Вид мерки | Схема за предоставяне на помощ |
| Цел | Помощи за развитие на културата |
| Вид на помощта | Директен грант |
| Бюджет | Годишен бюджет: 0,75 милиона EUR;
  Общ бюджет: 0,75 милиона EUR |
| Интензитет | 70 % |
| Времетраене | 1.1.2009 г.—31.12.2009 г. |
| Икономически отрасли | Отдих, култура, спорт |
| Название и адрес на предоставящия орган | Departamento de Cultura del Gobierno Vasco |
| C/ Donostia, 1 |
| 01010 Vitoria-Gasteiz |
| Álava — País Vasco |
| ESPAÑA |

Дата на приемане на решението

12.1.2009 г.

Референтен номер на държавна помощ

N 626/08

Държава-членка

Испания

Регион

País Vasco

Название/Титла (и/или име на бенефициера)

Ayudas a actividades culturales de carácter supramunicipal

Правно основание

Orden 3 de Diciembre de 2008, de la Consejería de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2009, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal

Вид мерки

Схема за предоставяне на помощ

Цел

Помощи за развитие на културата

Вид на помощта

Директен грант

Бюджет

Годишен бюджет: 0,75 милиона EUR;

Общ бюджет: 0,75 милиона EUR

Интензитет

70 %

Времетраене

1.1.2009 г.—31.12.2009 г.

Икономически отрасли

Отдих, култура, спорт

Название и адрес на предоставящия орган

Departamento de Cultura del Gobierno Vasco

C/ Donostia, 1

01010 Vitoria-Gasteiz

Álava — País Vasco

ESPAÑA

Други сведения

—

Текстът на решението, който не съдържа поверителна информация, е публикуван на автентичната/ите езикова/и версия/и на следния интернет адрес:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_bg.htm

| Дата на приемане на решението | 20.11.2009 г. |
| --- | --- |
| Референтен номер на държавна помощ | N 378/09 |
| Държава-членка | Нидерландия |
| Регион | Noord–Brabant |
| Название/Титла (и/или име на бенефициера) | Verruiming van de Monumentenregeling in Noord-Brabant |
| Правно основание | Titel 4.2 Algemene wet bestuursrecht Algemene Subsidie Verordening Noord-Brabant Monumenten |
| Вид мерки | Схема за предоставяне на помощ |
| Цел | Опазване на историческото наследство, Помощи за развитие на културата |
| Вид на помощта | Директен грант |
| Бюджет | Общ бюджет: 25 милиона EUR |
| Интензитет | 100 % |
| Времетраене | До 31.12.2013 г. |
| Икономически отрасли | Строителство, Отдих, култура, спорт |
| Название и адрес на предоставящия орган | Stimulus Programmamagement |
| Postbus 585 |
| 5600 AN Eindhoven |
| NEDERLAND |

Дата на приемане на решението

20.11.2009 г.

Референтен номер на държавна помощ

N 378/09

Държава-членка

Нидерландия

Регион

Noord–Brabant

Название/Титла (и/или име на бенефициера)

Verruiming van de Monumentenregeling in Noord-Brabant

Правно основание

Titel 4.2 Algemene wet bestuursrecht Algemene Subsidie Verordening Noord-Brabant Monumenten

Вид мерки

Схема за предоставяне на помощ

Цел

Опазване на историческото наследство, Помощи за развитие на културата

Вид на помощта

Директен грант

Бюджет

Общ бюджет: 25 милиона EUR

Интензитет

100 %

Времетраене

До 31.12.2013 г.

Икономически отрасли

Строителство, Отдих, култура, спорт

Название и адрес на предоставящия орган

Stimulus Programmamagement

Postbus 585

5600 AN Eindhoven

NEDERLAND

Други сведения

—

Текстът на решението, който не съдържа поверителна информация, е публикуван на автентичната/ите езикова/и версия/и на следния интернет адрес:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_bg.htm

---

| 29.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 140/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 140/20

---

Разрешение за отпускане на държавни помощи по силата на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС)

Случаи, в които Комисията няма възражения

(текст от значение за ЕИП)

2010/C 140/05

| Дата на приемане на решението | 21.4.2010 г. |
| --- | --- |
| Референтен номер на държавна помощ | N 1/10 |
| Държава-членка | Испания |
| Регион | País Vasco |
| Название/Титла (и/или име на бенефициера) | Régimen de ayudas a los museos del País Vasco |
| Правно основание | Orden de 10 de diciembre de 2009 de la Consejera de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones destinadas a la promoción museística y al desarrollo de actividades museísticas relacionadas con el patrimonio y la difusión cultural |
| Вид мерки | Схема за предоставяне на помощ |
| Цел | Помощи за развитие на културата |
| Вид на помощта | Директен грант |
| Бюджет | Годишен бюджет: 0,62 милиона EUR; Общ бюджет: 0,62 милиона EUR |
| Интензитет | 75 % |
| Времетраене | 4.2010 г.—31.12.2010 г. |
| Икономически отрасли | Отдих, култура, спорт |
| Название и адрес на предоставящия орган | Consejería de Cultura |
| C/ Donostia, 1 |
| 01010 Vitoria-Gasteiz |
| Álava — País Vasco |
| ESPAÑA |

Дата на приемане на решението

21.4.2010 г.

Референтен номер на държавна помощ

N 1/10

Държава-членка

Испания

Регион

País Vasco

Название/Титла (и/или име на бенефициера)

Régimen de ayudas a los museos del País Vasco

Правно основание

Orden de 10 de diciembre de 2009 de la Consejera de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones destinadas a la promoción museística y al desarrollo de actividades museísticas relacionadas con el patrimonio y la difusión cultural

Вид мерки

Схема за предоставяне на помощ

Цел

Помощи за развитие на културата

Вид на помощта

Директен грант

Бюджет

Годишен бюджет: 0,62 милиона EUR; Общ бюджет: 0,62 милиона EUR

Интензитет

75 %

Времетраене

4.2010 г.—31.12.2010 г.

Икономически отрасли

Отдих, култура, спорт

Название и адрес на предоставящия орган

Consejería de Cultura

C/ Donostia, 1

01010 Vitoria-Gasteiz

Álava — País Vasco

ESPAÑA

Други сведения

—

Текстът на решението, който не съдържа поверителна информация, е публикуван на автентичната/ите езикова/и версия/и на следния интернет адрес:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_bg.htm

---

| 29.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 140/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 140/21

---

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление

(Дело COMP/M.5843 — Eli Lilly/Certain Animal Health Assets of Pfizer)

(текст от значение за ЕИП)

2010/C 140/06

На 21 май 2010 година Комисията реши да не се противопоставя на горепосочената концентрация, за която е постъпило уведомление и да я обяви за съвместима с общия пазар. Решението се основава на член 6, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета. Пълният текст на решението е достъпен единствено на Английски език и ще се публикува, след като бъдат премахнати всички професионални тайни, които могат да се съдържат в него. Той ще бъде достъпен:

| — | в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл, |
| --- | --- |

—

в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл,

| — | в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) под номер на документа 32010M5843. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право. |
| --- | --- |

—

в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) под номер на документа 32010M5843. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право.

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Съвет

| 29.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 140/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 140/22

---

Заключения на Съвета от 25 май 2010 година относно бъдещото преразглеждане на системата на търговските марки в Европейския съюз

2010/C 140/07

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

| 1. | ПРИПОМНЯ, че през май 2007 г. прие заключения относно финансовите перспективи пред Службата за хармонизация във вътрешния пазар (марки, дизайни и модели) (наричана по-долу „OHIM“) и по-нататъшното развитие на системата на търговските марки на Общността (1); |
| --- | --- |

1.

ПРИПОМНЯ, че през май 2007 г. прие заключения относно финансовите перспективи пред Службата за хармонизация във вътрешния пазар (марки, дизайни и модели) (наричана по-долу „OHIM“) и по-нататъшното развитие на системата на търговските марки на Общността (1);

| 2. | ОТЧИТА споразумението, постигнато на 18—19 септември 2008 г. на смесеното заседание на административния съвет и бюджетния комитет на OHIM, относно пакет от бюджетни мерки, целящи изготвянето на по-балансирани бюджети на OHIM в бъдеще, като този пакет се състои от три главни елемента: i) намаляване на таксите за получаване на защита за търговска марка на Общността, ii) създаване на Фонд за сътрудничество и iii) бъдещо насочване на 50 % от таксите за подновяване към националните служби за търговски марки (наричани по-долу „националните служби“); |
| --- | --- |

2.

ОТЧИТА споразумението, постигнато на 18—19 септември 2008 г. на смесеното заседание на административния съвет и бюджетния комитет на OHIM, относно пакет от бюджетни мерки, целящи изготвянето на по-балансирани бюджети на OHIM в бъдеще, като този пакет се състои от три главни елемента: i) намаляване на таксите за получаване на защита за търговска марка на Общността, ii) създаване на Фонд за сътрудничество и iii) бъдещо насочване на 50 % от таксите за подновяване към националните служби за търговски марки (наричани по-долу „националните служби“);

| 3. | ПРИЕМА, че тези бюджетни мерки са не само подходящо и полезно средство да се гарантира балансиран бюджет на OHIM в бъдеще, но допринасят и за модернизирането, опростяването, хармонизирането и укрепването на системата на търговските марки в Европа като цяло в рамките на засиленото сътрудничество между OHIM и националните служби; |
| --- | --- |

3.

ПРИЕМА, че тези бюджетни мерки са не само подходящо и полезно средство да се гарантира балансиран бюджет на OHIM в бъдеще, но допринасят и за модернизирането, опростяването, хармонизирането и укрепването на системата на търговските марки в Европа като цяло в рамките на засиленото сътрудничество между OHIM и националните служби;

| 4. | ПРИВЕТСТВА факта, че вследствие на споразумението от септември 2008 г. таксите за регистрация на търговска марка на Общността бяха намалени значително с Регламент (ЕО) No 355/2009 на Комисията с действие от 1 май 2009 г.; |
| --- | --- |

4.

ПРИВЕТСТВА факта, че вследствие на споразумението от септември 2008 г. таксите за регистрация на търговска марка на Общността бяха намалени значително с Регламент (ЕО) No 355/2009 на Комисията с действие от 1 май 2009 г.;

| 5. | ПРИВЕТСТВА значителния напредък, постигнат от OHIM, за създаване на Фонд за сътрудничество и НАСЪРЧАВА OHIM, да довърши започнатата работа приоритетно, за да може фондът да заработи незабавно и с активното участие на националните служби; |
| --- | --- |

5.

ПРИВЕТСТВА значителния напредък, постигнат от OHIM, за създаване на Фонд за сътрудничество и НАСЪРЧАВА OHIM, да довърши започнатата работа приоритетно, за да може фондът да заработи незабавно и с активното участие на националните служби;

| 6. | ПРИПОМНЯ Съобщението на Комисията „Европейска стратегия за правата върху индустриална собственост“ от 16 юли 2008 г. (2); |
| --- | --- |

6.

ПРИПОМНЯ Съобщението на Комисията „Европейска стратегия за правата върху индустриална собственост“ от 16 юли 2008 г. (2);

| 7. | ПРИВЕТСТВА възложеното от Комисията проучване на цялостното функциониране на системата на търговските марки в Европа и ПОДКРЕПЯ неговите цели, както са изложени в заданието; |
| --- | --- |

7.

ПРИВЕТСТВА възложеното от Комисията проучване на цялостното функциониране на системата на търговските марки в Европа и ПОДКРЕПЯ неговите цели, както са изложени в заданието;

| 8. | ОТБЕЛЯЗВА междинните резултати от проучването, които бяха представени пред работна група „Интелектуална собственост“ на Съвета на 25 март 2010 г.; |
| --- | --- |

8.

ОТБЕЛЯЗВА междинните резултати от проучването, които бяха представени пред работна група „Интелектуална собственост“ на Съвета на 25 март 2010 г.;

| 9. | НАСЪРЧАВА Комисията да завърши проучването с цел да се положи солидна база за последващи законодателни инициативи на Комисията; |
| --- | --- |

9.

НАСЪРЧАВА Комисията да завърши проучването с цел да се положи солидна база за последващи законодателни инициативи на Комисията;

| 10. | ПРИЗНАВА факта, че повечето асоциации на ползватели на системата на търговските марки на Общността са доволни от нея, както и от принципа на успоредно съществуване между търговски марки на Общността и национални търговски марки, но смятат, че е необходимо тя да бъде доусъвършенствана посредством бъдещо преразглеждане, като се отчита необходимостта от баланс в отношенията между системата на Общността и националните системи на търговските марки; |
| --- | --- |

10.

ПРИЗНАВА факта, че повечето асоциации на ползватели на системата на търговските марки на Общността са доволни от нея, както и от принципа на успоредно съществуване между търговски марки на Общността и национални търговски марки, но смятат, че е необходимо тя да бъде доусъвършенствана посредством бъдещо преразглеждане, като се отчита необходимостта от баланс в отношенията между системата на Общността и националните системи на търговските марки;

| 11. | ОТЧИТА, че националните търговски марки продължават да отговарят на нуждите на голям брой заявители и следователно националната защита на търговските марки следва да се запази като възможност за избор на тези заявители; |
| --- | --- |

11.

ОТЧИТА, че националните търговски марки продължават да отговарят на нуждите на голям брой заявители и следователно националната защита на търговските марки следва да се запази като възможност за избор на тези заявители;

| 12. | ПРИПОМНЯ Съобщението на Комисията от 11 септември 2009 г. относно усъвършенстване на упражняването на правата на интелектуална собственост в рамките на вътрешния пазар (3); |
| --- | --- |

12.

ПРИПОМНЯ Съобщението на Комисията от 11 септември 2009 г. относно усъвършенстване на упражняването на правата на интелектуална собственост в рамките на вътрешния пазар (3);

| 13. | ПРИПОМНЯ своята Резолюция от 1 март 2010 г. относно усъвършенстване на упражняването на правата на интелектуална собственост в рамките на вътрешния пазар (4); |
| --- | --- |

13.

ПРИПОМНЯ своята Резолюция от 1 март 2010 г. относно усъвършенстване на упражняването на правата на интелектуална собственост в рамките на вътрешния пазар (4);

| 14. | ПРИЗОВАВА Комисията да представи предложения за преразглеждане на Регламент (ЕО) No 207/2009 на Съвета относно марката на Общността и Директива 2008/95/ЕО за сближаване на законодателствата на държавите-членки относно марките. |
| --- | --- |

14.

ПРИЗОВАВА Комисията да представи предложения за преразглеждане на Регламент (ЕО) No 207/2009 на Съвета относно марката на Общността и Директива 2008/95/ЕО за сближаване на законодателствата на държавите-членки относно марките.

Това преразглеждане следва да включва, по-специално:

| — | въвеждането на специална клауза за определяне на рамката за сътрудничество между OHIM и националните служби, |
| --- | --- |

—

въвеждането на специална клауза за определяне на рамката за сътрудничество между OHIM и националните служби,

| — | изричното определяне на хармонизирането на практиката и средствата като цел, която следва да си поставят всички служби за търговски марки в ЕС, и че OHIM следва да подкрепи и улесни усилията в тази насока с активното участие на своя административен съвет, |
| --- | --- |

—

изричното определяне на хармонизирането на практиката и средствата като цел, която следва да си поставят всички служби за търговски марки в ЕС, и че OHIM следва да подкрепи и улесни усилията в тази насока с активното участие на своя административен съвет,

| — | установяването на ясно правно основание за участието на OHIM в дейности, свързани с упражняването на правата, включително в борбата с фалшифицирането, особено чрез развитие на сътрудничеството с националните служби, в съответствие с техните национални сфери на компетентност, и с Европейската обсерватория за фалшифицирането и пиратството (5), |
| --- | --- |

—

установяването на ясно правно основание за участието на OHIM в дейности, свързани с упражняването на правата, включително в борбата с фалшифицирането, особено чрез развитие на сътрудничеството с националните служби, в съответствие с техните национални сфери на компетентност, и с Европейската обсерватория за фалшифицирането и пиратството (5),

| — | създаването на правно основание за насочване на сума в размер на 50 % от таксите на OHIM за подновяване към националните служби в съответствие с критерии за честно, справедливо и целесъобразно разпределение, които следва да се дефинират по такъв начин, че да гарантират, наред с другото, определена минимална сума за всяка държава-членка, както и въвеждането на подходящи механизми, които отчитат надлежно финансовите разпоредби по отношение на отделните национални служби, за да се гарантира, че тези средства ще могат да се ползват от националните служби и ще бъдат употребени за цели, които са тясно свързани със защитата и популяризирането на търговските марки и/или упражняването на правата върху тях, включително за борба с фалшифицирането, |
| --- | --- |

—

създаването на правно основание за насочване на сума в размер на 50 % от таксите на OHIM за подновяване към националните служби в съответствие с критерии за честно, справедливо и целесъобразно разпределение, които следва да се дефинират по такъв начин, че да гарантират, наред с другото, определена минимална сума за всяка държава-членка, както и въвеждането на подходящи механизми, които отчитат надлежно финансовите разпоредби по отношение на отделните национални служби, за да се гарантира, че тези средства ще могат да се ползват от националните служби и ще бъдат употребени за цели, които са тясно свързани със защитата и популяризирането на търговските марки и/или упражняването на правата върху тях, включително за борба с фалшифицирането,

| — | изменения и други мерки, според случая, които имат за цел да подкрепят отношенията на взаимно допълване между системата на Общността и националните системи на търговските марки, |
| --- | --- |

—

изменения и други мерки, според случая, които имат за цел да подкрепят отношенията на взаимно допълване между системата на Общността и националните системи на търговските марки,

| — | мерки да се подобри съответствието между Директива 2008/95/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 22 октомври 2008 година за сближаване на законодателствата на държавите-членки относно марките (кодифицирана версия) (6) и Регламент (ЕО) No 207/2009 на Съвета от 26 февруари 2009 година относно марката на Общността (кодифицирана версия) (7) и по този начин да се допринесе допълнително за намаляване на областите на несъответствие в системата на търговските марки в Европа като цяло. |
| --- | --- |

—

мерки да се подобри съответствието между Директива 2008/95/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 22 октомври 2008 година за сближаване на законодателствата на държавите-членки относно марките (кодифицирана версия) (6) и Регламент (ЕО) No 207/2009 на Съвета от 26 февруари 2009 година относно марката на Общността (кодифицирана версия) (7) и по този начин да се допринесе допълнително за намаляване на областите на несъответствие в системата на търговските марки в Европа като цяло.

---

(1)  Док. 9427/07 на Съвета.

(2)  Док. 12267/08 на Съвета.

(3)  Док. 13286/09 на Съвета.

(4)  ОВ С 56, 6.3.2010 г., стр. 1.

(5)  Във връзка специално с точки 24 и 38 от резолюцията на Съвета от 1 март 2010 г. относно усъвършенстване на упражняването на правата на интелектуална собственост в рамките на вътрешния пазар.

(6)  ОВ L 299, 8.11.2008 г., стр. 25.

(7)  ОВ L 78, 24.3.2009 г., стр. 1.

---

Европейска комисия

| 29.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 140/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 140/24

---

Обменен курс на еврото (1)

28 май 2010 година

2010/C 140/08

1 евро =

| | Валута | Обменен курс |
| --- | --- | --- |
| USD | щатски долар | 1,2384 |
| JPY | японска йена | 113,06 |
| DKK | датска крона | 7,4411 |
| GBP | лира стерлинг | 0,84995 |
| SEK | шведска крона | 9,6580 |
| CHF | швейцарски франк | 1,4258 |
| ISK | исландска крона | |
| NOK | норвежка крона | 7,9615 |
| BGN | български лев | 1,9558 |
| CZK | чешка крона | 25,780 |
| EEK | естонска крона | 15,6466 |
| HUF | унгарски форинт | 273,93 |
| LTL | литовски лит | 3,4528 |
| LVL | латвийски лат | 0,7080 |
| PLN | полска злота | 4,0615 |
| RON | румънска лея | 4,1646 |
| TRY | турска лира | 1,9299 |
| AUD | австралийски долар | 1,4534 |
| CAD | канадски долар | 1,2954 |
| HKD | хонконгски долар | 9,6470 |
| NZD | новозеландски долар | 1,8165 |
| SGD | сингапурски долар | 1,7312 |
| KRW | южнокорейски вон | 1 479,69 |
| ZAR | южноафрикански ранд | 9,4046 |
| CNY | китайски юан рен-мин-би | 8,4599 |
| HRK | хърватска куна | 7,2665 |
| IDR | индонезийска рупия | 11 387,55 |
| MYR | малайзийски рингит | 4,0781 |
| PHP | филипинско песо | 57,118 |
| RUB | руска рубла | 37,9200 |
| THB | тайландски бат | 40,328 |
| BRL | бразилски реал | 2,2492 |
| MXN | мексиканско песо | 15,8205 |
| INR | индийска рупия | 57,4347 |

Валута

Обменен курс

USD

щатски долар

1,2384

JPY

японска йена

113,06

DKK

датска крона

7,4411

GBP

лира стерлинг

0,84995

SEK

шведска крона

9,6580

CHF

швейцарски франк

1,4258

ISK

исландска крона

NOK

норвежка крона

7,9615

BGN

български лев

1,9558

CZK

чешка крона

25,780

EEK

естонска крона

15,6466

HUF

унгарски форинт

273,93

LTL

литовски лит

3,4528

LVL

латвийски лат

0,7080

PLN

полска злота

4,0615

RON

румънска лея

4,1646

TRY

турска лира

1,9299

AUD

австралийски долар

1,4534

CAD

канадски долар

1,2954

HKD

хонконгски долар

9,6470

NZD

новозеландски долар

1,8165

SGD

сингапурски долар

1,7312

KRW

южнокорейски вон

1 479,69

ZAR

южноафрикански ранд

9,4046

CNY

китайски юан рен-мин-би

8,4599

HRK

хърватска куна

7,2665

IDR

индонезийска рупия

11 387,55

MYR

малайзийски рингит

4,0781

PHP

филипинско песо

57,118

RUB

руска рубла

37,9200

THB

тайландски бат

40,328

BRL

бразилски реал

2,2492

MXN

мексиканско песо

15,8205

INR

индийска рупия

57,4347

---

(1)  Източник: референтен обменен курс, публикуван от Европейската централна банка.

---

V Становища

ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА

Европейска комисия

| 29.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 140/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 140/25

---

ДЪРЖАВНA ПОМОЩ — ИСПАНИЯ

Държавна помощ С 10/10 (ex N 562/09) — Помощ за преструктуриране за A NOVO Comlink SL

Покана за представяне на мнения съгласно член 108, параграф 2 от ДФЕС

(текст от значение за ЕИП)

2010/C 140/09

С писмо от 24 март 2010 г., възпроизведено на езика, чийто текст е автентичен, на страниците след това резюме, Комисията уведоми Кралство Испания за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, относно посочената по-горе помощ.

Заинтересованите страни могат да представят мненията си относно мерките, по отношение на които Комисията открива процедура, в срок от един месец от датата на публикуване на настоящото резюме и на писмото, което следва, на следния адрес:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Факс +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Факс +32 22961242

Тези мнения ще бъдат предадени на Испания. Запазването в тайна на самоличността на заинтересованата страна, която представя мнението, може да бъде поискано писмено, като се посочат причините за това искане.

ТЕКСТ НА РЕЗЮМЕТО

ПРОЦЕДУРА

На 16 октомври 2009 г. Испания уведоми за помощ за преструктуриране за A NOVO Comlink SL. На 12 ноември 2009 г. Комисията поиска допълнителна информация. На 25 януари 2010 г. Испания предостави още информация.

ОПИСАНИЕ НА БЕНЕФИЦИЕРА И НА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО

Помощта, планирана от регион Андалусия, се основава на Orden de 5 de novembre de 2008 por la que se establecen las bases reguladoras del programa de ayudas a empresas viables con dificultades coyunturales en Andalucia — схема за помощ за МСП, за която е необходимо уведомление за големи предприятия. A NOVO Comlink SL (по-нататък наричано „A NOVO“) е голямо предприятие в областта на следпродажбените дейности за компютри, мобилни телефони и други електронни устройства. A NOVO е 100 % дъщерно дружество на френското предприятие A NOVO SA. Първоначално A NOVO е произвеждало телефони. През периода от 2004 г. до 2006 г. A NOVO е преустановило производствените дейности и се е съсредоточило върху следпродажбените услуги. В момента A NOVO е във финансово затруднение. Планът за преструктуриране, за който е направено уведомление, е изготвен през ноември 2008 г. Този план предлага продължаване на настоящите дейности на A NOVO и предвижда ръст във всички области на дейност. Помощта, за която е уведомено, се състои от гаранция за заем в размер на 4 375 млн. EUR, лихвена субсидия за този заем и заем от 2 млн. EUR, предоставен от регион Андалусия. През май 2009 г. A NOVO получи също така и помощ за оздравяване под формата на кредитна гаранция, за която не бе изпратено уведомление до Комисията.

ОЦЕНКА

Комисията смята, че тези мерки представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

След анализ на тези мерки за държавна помощ в контекста на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС и на Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (1), Комисията реши да открие процедурата по член 108, параграф 8 от ДФЕС, защото има съмнения дали условията за одобряване на помощта за преструктуриране са изпълнени.

Комисията има съмнения, че A NOVO отговаря на критериите за помощ за преструктуриране съгласно точки 10 и 11 от тези насоки, тъй като дружеството е част от голяма група. Що се отнася до плана за преструктуриране, Комисията има съмнения, че той ще доведе до дългосрочна жизнеспособност, както се изисква съгласно точки 35 и 36 от насоките. В него липсват мерки за компенсация, като съкращаване на капацитета (точки 38 и 39 от насоките) и собствен принос на бенефициера, както се изисква по точка 43 от насоките. Освен това не е ясно дали размерът на помощта е ограничен до необходимия минимум (точка 45 от насоките).

Затова е съмнително, че помощта за преструктуриране може да бъде приета за съвместима с насоките за помощи за оздравяване и преструктуриране. Комисията също така няма достатъчно информация, за да оцени съвместимостта на помощта за оздравяване, за която не е изпратено уведомление. И накрая, малко вероятно е мерките да са съвместими с временната рамка за мерките за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза (2).

ТЕКСТ НА ПИСМОТО

„Por la presente, la Comisión informa al Reino de España de que, tras examinar la información suministrada por sus autoridades sobre las medidas mencionadas anteriormente y notificadas de conformidad con el artículo 108, apartado 3, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea (denominado en lo sucesivo “TFUE”) (3), ha decidido iniciar el procedimiento del artículo 108, apartado 2, de dicho Tratado.

1.   PROCEDIMIENTO

| (1) | El 16 de octubre de 2009, España notificó una ayuda de reestructuración planteada por la región de Andalucía en favor de A NOVO Comlink SL. El 12 de noviembre de 2009, la Comisión pidió información adicional. El 25 de enero de 2010, España presentó la información solicitada. |
| --- | --- |

(1)

El 16 de octubre de 2009, España notificó una ayuda de reestructuración planteada por la región de Andalucía en favor de A NOVO Comlink SL. El 12 de noviembre de 2009, la Comisión pidió información adicional. El 25 de enero de 2010, España presentó la información solicitada.

2.   DESCRIPCIÓN

2.1.   Beneficiario

| (2) | A NOVO Comlink SL es una gran empresa activa en el sector de las actividades postventa para ordenadores, teléfonos móviles y otros equipos electrónicos. Es una filial al 100 % de la empresa francesa A NOVO SA. A NOVO Comlink SL (en lo sucesivo A NOVO) posee el 100 % de A NOVO Arce SL y de Cedro Soluciones SL. Originalmente, A NOVO fabricaba teléfonos. Entre 2004 y 2006, A NOVO cesó las actividades de producción y se concentró en los servicios postventa. A NOVO está situada en Málaga, en la región de Andalucía, un área que puede beneficiarse de ayuda regional con arreglo a la excepción del artículo 107, apartado 3, letra a), del TFUE. |
| --- | --- |

(2)

A NOVO Comlink SL es una gran empresa activa en el sector de las actividades postventa para ordenadores, teléfonos móviles y otros equipos electrónicos. Es una filial al 100 % de la empresa francesa A NOVO SA. A NOVO Comlink SL (en lo sucesivo A NOVO) posee el 100 % de A NOVO Arce SL y de Cedro Soluciones SL. Originalmente, A NOVO fabricaba teléfonos. Entre 2004 y 2006, A NOVO cesó las actividades de producción y se concentró en los servicios postventa. A NOVO está situada en Málaga, en la región de Andalucía, un área que puede beneficiarse de ayuda regional con arreglo a la excepción del artículo 107, apartado 3, letra a), del TFUE.

| (3) | La plantilla de A NOVO creció de 263 personas en 2006 a 402 en 2008. En 2008, A NOVO tenía un volumen de negocios de 15,3 millones. Las ventas de servicios postventa en 2008 ascendieron a 14 889 millones EUR; eran de 8 672 millones EUR en 2006 y de 12 984 millones EUR en 2007 (estimación para 2009: 16 118 millones EUR). A NOVO no padece un exceso de capacidad de mano de obra o de equipos. Prevé un crecimiento del volumen de negocios cercano al 10 % para 2009 y del 6 % para el siguiente. Las actuales cuotas de mercado en el sector de los servicios postventa en España son de aproximadamente el 40 % para los ordenadores, el 30 % para los teléfonos móviles y el 10 % para los descodificadores de televisión. |
| --- | --- |

(3)

La plantilla de A NOVO creció de 263 personas en 2006 a 402 en 2008. En 2008, A NOVO tenía un volumen de negocios de 15,3 millones. Las ventas de servicios postventa en 2008 ascendieron a 14 889 millones EUR; eran de 8 672 millones EUR en 2006 y de 12 984 millones EUR en 2007 (estimación para 2009: 16 118 millones EUR). A NOVO no padece un exceso de capacidad de mano de obra o de equipos. Prevé un crecimiento del volumen de negocios cercano al 10 % para 2009 y del 6 % para el siguiente. Las actuales cuotas de mercado en el sector de los servicios postventa en España son de aproximadamente el 40 % para los ordenadores, el 30 % para los teléfonos móviles y el 10 % para los descodificadores de televisión.

2.2.   Dificultades financieras

| (4) | Según las autoridades españolas, A NOVO cumple las condiciones de insolvencia. Afirman que del capital inicial suscrito en 2001, que ascendía a 15 millones EUR, han desaparecido más de 10 millones EUR, y que solo en 2008 se ha perdido más de una cuarta parte. | 2001 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Capital | 15 000 000 | 14 684 923 | 6 167 668 | 6 167 668 | 8 967 667 | 4 056 802 |

(4)

Según las autoridades españolas, A NOVO cumple las condiciones de insolvencia. Afirman que del capital inicial suscrito en 2001, que ascendía a 15 millones EUR, han desaparecido más de 10 millones EUR, y que solo en 2008 se ha perdido más de una cuarta parte.

2001

2004

2005

2006

2007

2008

Capital

15 000 000

14 684 923

6 167 668

6 167 668

8 967 667

4 056 802

Las autoridades españolas también subrayan las deudas y pérdidas crecientes y la disminución del volumen de negocios:

| | Eur |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 |
| Incremento de pérdidas | –2 603 000 | –4 549 000 | –3 923 000 |
| Disminución del volumen de negocios | 22 090 000 | 21 853 000 | 15 305 000 |
| Crecimiento de la deuda | 4 281 000 | 5 836 000 | 6 997 000 |

Eur

2006

2007

2008

Incremento de pérdidas

–2 603 000

–4 549 000

–3 923 000

Disminución del volumen de negocios

22 090 000

21 853 000

15 305 000

Crecimiento de la deuda

4 281 000

5 836 000

6 997 000

Sin embargo, el descenso del volumen de negocios hasta 2008 se debió principalmente a la reducción progresiva de las actividades de producción. Para las actividades del servicio postventa, que eran la única actividad restante en 2008, la cifra para 2006 es de 8 672 millones EUR, y para 2007 de 12 984 millones EUR. Es decir, el volumen de negocios de las únicas actividades pertinentes desde 2008 se ha incrementado a partir de 2006.

| (5) | En julio de 2005, se inició una reestructuración de A NOVO con vistas a cambiar su actividad pasando de la producción de teléfonos a la prestación de servicios postventa. Con este motivo, se elaboró un plan de reestructuración que contemplaba reducciones salariales y un sistema de jubilación anticipada para el personal de producción. A NOVO aportó a este plan 14,7 millones EUR procedentes de una operación de venta y posterior arrendamiento financiero de sus bienes inmuebles. Debido al sistema de reducción de plantilla, de 2005 a 2008 A NOVO acumuló unas pérdidas de 12,3 millones EUR. El plan de 2005 también preveía que la región de Andalucía efectuara pagos directos a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años. En la actualidad A NOVO, según España, tiene dificultades para conseguir dinero en los mercados de capitales. |
| --- | --- |

(5)

En julio de 2005, se inició una reestructuración de A NOVO con vistas a cambiar su actividad pasando de la producción de teléfonos a la prestación de servicios postventa. Con este motivo, se elaboró un plan de reestructuración que contemplaba reducciones salariales y un sistema de jubilación anticipada para el personal de producción. A NOVO aportó a este plan 14,7 millones EUR procedentes de una operación de venta y posterior arrendamiento financiero de sus bienes inmuebles. Debido al sistema de reducción de plantilla, de 2005 a 2008 A NOVO acumuló unas pérdidas de 12,3 millones EUR. El plan de 2005 también preveía que la región de Andalucía efectuara pagos directos a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años. En la actualidad A NOVO, según España, tiene dificultades para conseguir dinero en los mercados de capitales.

2.3.   El plan de reestructuración notificado

| (6) | El plan de reestructuración notificado no describe las razones que llevaron a las dificultades actuales. Hace referencia al plan de reestructuración de 2005 y a las medidas estructurales y los contratos financieros de aquel entonces, pero no indica si las dificultades fueron causadas por cálculos incorrectos contenidos en el plan de 2005 o por acontecimientos inesperados. |
| --- | --- |

(6)

El plan de reestructuración notificado no describe las razones que llevaron a las dificultades actuales. Hace referencia al plan de reestructuración de 2005 y a las medidas estructurales y los contratos financieros de aquel entonces, pero no indica si las dificultades fueron causadas por cálculos incorrectos contenidos en el plan de 2005 o por acontecimientos inesperados.

| (7) | El plan de reestructuración de noviembre de 2008, notificado en octubre de 2009, abarca el período de 2009 a 2013. Ha sido elaborado por el propio beneficiario, al parecer sin un control externo independiente. Prevé una ayuda de reestructuración para A NOVO basada en la Orden de 5 de noviembre de 2008 por la que se establecen las bases reguladoras del programa de ayudas a empresas viables con dificultades coyunturales en Andalucía, de la región de Andalucía. Esta Orden fue aprobada por la Comisión en mayo de 2009, como régimen de ayuda de salvamento y de reestructuración para PYME que requiere la notificación de las concesiones individuales de tal ayuda a grandes empresas (asunto N 608/08). El único objetivo del plan es una reestructuración financiera en forma de inyección de nuevo capital. |
| --- | --- |

(7)

El plan de reestructuración de noviembre de 2008, notificado en octubre de 2009, abarca el período de 2009 a 2013. Ha sido elaborado por el propio beneficiario, al parecer sin un control externo independiente. Prevé una ayuda de reestructuración para A NOVO basada en la Orden de 5 de noviembre de 2008 por la que se establecen las bases reguladoras del programa de ayudas a empresas viables con dificultades coyunturales en Andalucía, de la región de Andalucía. Esta Orden fue aprobada por la Comisión en mayo de 2009, como régimen de ayuda de salvamento y de reestructuración para PYME que requiere la notificación de las concesiones individuales de tal ayuda a grandes empresas (asunto N 608/08). El único objetivo del plan es una reestructuración financiera en forma de inyección de nuevo capital.

| (8) | La ayuda prevista por la región de Andalucía consiste en






  — | una garantía del 80 % para un préstamo de 4 375 000 EUR con una duración de 10 años. El tipo de interés es el Euribor más 1,25 %, la comisión de garantía es del 1,50 % anual. El préstamo está contragarantizado por el único accionista de A NOVO, A NOVO SA Francia, |
| --- | --- | --- |

(8)

La ayuda prevista por la región de Andalucía consiste en

—

una garantía del 80 % para un préstamo de 4 375 000 EUR con una duración de 10 años. El tipo de interés es el Euribor más 1,25 %, la comisión de garantía es del 1,50 % anual. El préstamo está contragarantizado por el único accionista de A NOVO, A NOVO SA Francia,

| — | una bonificación del tipo de interés de un 0,89 %, lo que equivale al 50 % del tipo de base del 1,77 % publicado por la Comisión para determinar los tipos de referencia para septiembre de 2009 (4). Esto equivale, según la notificación, a una ayuda de 357 136 EUR, |
| --- | --- |

—

una bonificación del tipo de interés de un 0,89 %, lo que equivale al 50 % del tipo de base del 1,77 % publicado por la Comisión para determinar los tipos de referencia para septiembre de 2009 (4). Esto equivale, según la notificación, a una ayuda de 357 136 EUR,

| — | un préstamo público de 2 000 000 EUR durante 10 años, concedido por la Agencia de Innovación y Desarrollo de Andalucía (IDEA). El tipo de interés será el tipo del mercado interbancario en la fecha de la celebración del acuerdo de préstamo en septiembre de 2009 (1,77 %). Al parecer, no se añade ningún margen a este índice de base. Este préstamo tiene la garantía del único accionista de A NOVO, A NOVO SA Francia. |
| --- | --- |

—

un préstamo público de 2 000 000 EUR durante 10 años, concedido por la Agencia de Innovación y Desarrollo de Andalucía (IDEA). El tipo de interés será el tipo del mercado interbancario en la fecha de la celebración del acuerdo de préstamo en septiembre de 2009 (1,77 %). Al parecer, no se añade ningún margen a este índice de base. Este préstamo tiene la garantía del único accionista de A NOVO, A NOVO SA Francia.

| (9) | La región de Andalucía supeditó la concesión de la ayuda a que A NOVO contratase a treinta y siete trabajadores de la empresa Servivation a partir de septiembre de 2009. Servivation emplea al personal despedido tras el cierre de un fabricante de teléfonos móviles. |
| --- | --- |

(9)

La región de Andalucía supeditó la concesión de la ayuda a que A NOVO contratase a treinta y siete trabajadores de la empresa Servivation a partir de septiembre de 2009. Servivation emplea al personal despedido tras el cierre de un fabricante de teléfonos móviles.

| (10) | Por lo que se refiere a la cantidad de efectivo necesaria, España afirma que las deudas pendientes actuales consisten en:






  — | deudas con proveedores de 2,7 millones EUR, |
| --- | --- | --- |

(10)

Por lo que se refiere a la cantidad de efectivo necesaria, España afirma que las deudas pendientes actuales consisten en:

—

deudas con proveedores de 2,7 millones EUR,

| — | deudas de 650 000 EUR con el Estado, |
| --- | --- |

—

deudas de 650 000 EUR con el Estado,

| — | deudas de 1,6 millones EUR con otras empresas del grupo A NOVO, |
| --- | --- |

—

deudas de 1,6 millones EUR con otras empresas del grupo A NOVO,

| — | otras necesidades resultantes de la expansión de las actividades. |
| --- | --- |

—

otras necesidades resultantes de la expansión de las actividades.

Todo ello asciende a una necesidad de efectivo de alrededor de 5 millones EUR.

| (11) | Aparte de la inyección de nuevo capital descrita anteriormente, el plan de reestructuración no prevé ninguna reestructuración de las actividades de la empresa ni de su organización y gestión ni de la plantilla. Por el contrario, insiste en proseguir sin cambio en sus operaciones, con la esperanza de salir de las dificultades financieras sin alterar el funcionamiento y la estructura del beneficiario. En lo que respecta a la estructura de la empresa, el plan se refiere a las medidas del plan de reestructuración de 2005, que se ejecutaron entre 2004 y 2007, consistentes en el cese gradual de la producción para dedicarse a prestar servicios postventa para otros fabricantes. El plan describe los diversos ámbitos actuales de actividad y sus posibilidades de expansión e indica la expectativa de crecimiento en volumen de cada área con los clientes actuales y con la captación de nuevos clientes —con la ayuda de la inyección de nuevo capital. De hecho, el plan sólo afirma que A NOVO quiere proseguir según lo previsto en el plan de reestructuración de 2005. Como no se prevé ninguna medida de reestructuración, no contiene ningún calendario para la ejecución de medida alguna. |
| --- | --- |

(11)

Aparte de la inyección de nuevo capital descrita anteriormente, el plan de reestructuración no prevé ninguna reestructuración de las actividades de la empresa ni de su organización y gestión ni de la plantilla. Por el contrario, insiste en proseguir sin cambio en sus operaciones, con la esperanza de salir de las dificultades financieras sin alterar el funcionamiento y la estructura del beneficiario. En lo que respecta a la estructura de la empresa, el plan se refiere a las medidas del plan de reestructuración de 2005, que se ejecutaron entre 2004 y 2007, consistentes en el cese gradual de la producción para dedicarse a prestar servicios postventa para otros fabricantes. El plan describe los diversos ámbitos actuales de actividad y sus posibilidades de expansión e indica la expectativa de crecimiento en volumen de cada área con los clientes actuales y con la captación de nuevos clientes —con la ayuda de la inyección de nuevo capital. De hecho, el plan sólo afirma que A NOVO quiere proseguir según lo previsto en el plan de reestructuración de 2005. Como no se prevé ninguna medida de reestructuración, no contiene ningún calendario para la ejecución de medida alguna.

| (12) | El plan no hace referencia a ninguna contribución propia del beneficiario o de su empresa matriz. En lo que respecta a las medidas compensatorias, el plan no prevé ninguna reducción de capacidad o venta de activos. Al contrario, se propone aumentar la mano de obra para incrementar sus ventas. |
| --- | --- |

(12)

El plan no hace referencia a ninguna contribución propia del beneficiario o de su empresa matriz. En lo que respecta a las medidas compensatorias, el plan no prevé ninguna reducción de capacidad o venta de activos. Al contrario, se propone aumentar la mano de obra para incrementar sus ventas.

| (13) | Por lo que se refiere a las perspectivas, la única hipótesis presentada relativa al desarrollo de la demanda de los servicios de la empresa es moderadamente optimista, pues espera un crecimiento en todos los sectores de actividad del beneficiario. No se establece ninguna distinción entre las hipótesis optimista, intermedia y pesimista. |
| --- | --- |

(13)

Por lo que se refiere a las perspectivas, la única hipótesis presentada relativa al desarrollo de la demanda de los servicios de la empresa es moderadamente optimista, pues espera un crecimiento en todos los sectores de actividad del beneficiario. No se establece ninguna distinción entre las hipótesis optimista, intermedia y pesimista.

2.4.   Medidas no notificadas a la Comisión

| (14) | Durante la evaluación del plan de reestructuración, se tuvo conocimiento de que en mayo de 2009 se había concedido a A NOVO una ayuda de salvamento en forma de garantía del 80 % sobre un préstamo de 1 825 000 EUR durante 6 meses, con una comisión anual del 1,5 % y un tipo de interés del 2,86 %. España no notificó esta garantía. El plan de reestructuración presentado con la notificación en octubre de 2009 se elaboró en noviembre de 2008, antes de la concesión de la ayuda de salvamento. |
| --- | --- |

(14)

Durante la evaluación del plan de reestructuración, se tuvo conocimiento de que en mayo de 2009 se había concedido a A NOVO una ayuda de salvamento en forma de garantía del 80 % sobre un préstamo de 1 825 000 EUR durante 6 meses, con una comisión anual del 1,5 % y un tipo de interés del 2,86 %. España no notificó esta garantía. El plan de reestructuración presentado con la notificación en octubre de 2009 se elaboró en noviembre de 2008, antes de la concesión de la ayuda de salvamento.

| (15) | Además, la Comisión observa que el plan de reestructuración de 2005 preveía, según una referencia que figuraba en plan de reestructuración de 2008, que la región de Andalucía efectuara pagos directos a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años. |
| --- | --- |

(15)

Además, la Comisión observa que el plan de reestructuración de 2005 preveía, según una referencia que figuraba en plan de reestructuración de 2008, que la región de Andalucía efectuara pagos directos a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años.

3.   EVALUACIÓN

3.1.   Ayuda estatal con arreglo al artículo 107, apartado 1, del TFUE

| (16) | El artículo 107, apartado 1, del TFUE declara incompatibles con el mercado común, en la medida en que afecten a los intercambios comerciales entre Estados miembros, las ayudas otorgadas por los Estados o mediante fondos estatales, bajo cualquier forma, que falseen o amenacen falsear la competencia, favoreciendo a determinadas empresas o producciones. |
| --- | --- |

(16)

El artículo 107, apartado 1, del TFUE declara incompatibles con el mercado común, en la medida en que afecten a los intercambios comerciales entre Estados miembros, las ayudas otorgadas por los Estados o mediante fondos estatales, bajo cualquier forma, que falseen o amenacen falsear la competencia, favoreciendo a determinadas empresas o producciones.

| (17) | Las medidas que nos ocupan, las garantías, la subvención de intereses, el préstamo de la región de Andalucía y los pagos directos a los trabajadores de A NOVO, implican recursos del Estado. Son concedidas por la región de Andalucía y son imputables al Estado. |
| --- | --- |

(17)

Las medidas que nos ocupan, las garantías, la subvención de intereses, el préstamo de la región de Andalucía y los pagos directos a los trabajadores de A NOVO, implican recursos del Estado. Son concedidas por la región de Andalucía y son imputables al Estado.

| (18) | Para ser consideradas ayuda estatal, las medidas deben conferir una ventaja al beneficiario que éste no podría obtener en condiciones normales de mercado. La subvención de intereses por un valor de 357 136 EUR cumple esta condición. En cuanto a las dos garantías del Estado, se debe considerar que una garantía constituye ayuda si el prestatario se encuentra en una situación financiera difícil [punto 3.2, letra a) de la Comunicación de la Comisión relativa a la aplicación de los artículos 87 y 88 del Tratado CE a las ayudas estatales otorgadas en forma de garantía] (5). En este caso, la Comisión considera que las garantían confieren una ventaja al prestatario. Por lo que respecta a la determinación del importe de la ayuda, la Comisión no puede en la fase actual determinar el equivalente en subvención de las garantías, pues carece de información sobre el grado de solvencia de A NOVO. Finalmente, el préstamo de la región de Andalucía confiere una ventaja a A NOVO. El tipo de interés se determina según el tipo anual del mercado interbancario de dinero. No se añade ningún margen a este índice de base. Sin embargo, incluso suponiendo una elevada colateralización de la garantía dada por A NOVO SA, Francia, para un préstamo a una empresa en una situación financiera difícil, habría que añadir de 220 a 400 puntos básicos al tipo de base (6). Por lo tanto, el préstamo también constituye ayuda. Para determinar el equivalente en subvención del préstamo se necesitaría más información sobre el índice de solvencia de A NOVO. |
| --- | --- |

(18)

Para ser consideradas ayuda estatal, las medidas deben conferir una ventaja al beneficiario que éste no podría obtener en condiciones normales de mercado. La subvención de intereses por un valor de 357 136 EUR cumple esta condición. En cuanto a las dos garantías del Estado, se debe considerar que una garantía constituye ayuda si el prestatario se encuentra en una situación financiera difícil [punto 3.2, letra a) de la Comunicación de la Comisión relativa a la aplicación de los artículos 87 y 88 del Tratado CE a las ayudas estatales otorgadas en forma de garantía] (5). En este caso, la Comisión considera que las garantían confieren una ventaja al prestatario. Por lo que respecta a la determinación del importe de la ayuda, la Comisión no puede en la fase actual determinar el equivalente en subvención de las garantías, pues carece de información sobre el grado de solvencia de A NOVO. Finalmente, el préstamo de la región de Andalucía confiere una ventaja a A NOVO. El tipo de interés se determina según el tipo anual del mercado interbancario de dinero. No se añade ningún margen a este índice de base. Sin embargo, incluso suponiendo una elevada colateralización de la garantía dada por A NOVO SA, Francia, para un préstamo a una empresa en una situación financiera difícil, habría que añadir de 220 a 400 puntos básicos al tipo de base (6). Por lo tanto, el préstamo también constituye ayuda. Para determinar el equivalente en subvención del préstamo se necesitaría más información sobre el índice de solvencia de A NOVO.

| (19) | Por consiguiente, las cuatro medidas favorecen al beneficiario individualmente y le confieren una ventaja en el contexto de su reestructuración que, tal como afirman las autoridades españolas en su presentación, no podría haber obtenido en el mercado financiero. Como consecuencia, la posición de la empresa beneficiaria se refuerza en comparación con la de sus competidores. Por lo tanto, las medidas son selectivas y es probable que falseen la competencia. |
| --- | --- |

(19)

Por consiguiente, las cuatro medidas favorecen al beneficiario individualmente y le confieren una ventaja en el contexto de su reestructuración que, tal como afirman las autoridades españolas en su presentación, no podría haber obtenido en el mercado financiero. Como consecuencia, la posición de la empresa beneficiaria se refuerza en comparación con la de sus competidores. Por lo tanto, las medidas son selectivas y es probable que falseen la competencia.

| (20) | En lo referente a los pagos directos de la región de Andalucía a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años, España no ha presentado información que permita a la Comisión evaluar si constituye o no ayuda. Si los pagos se efectuaron al amparo de un régimen general de la seguridad social, no se considerarán ayuda estatal. Si los pagos tuvieran que correr normalmente por cuenta de la propia empresa —en virtud del Derecho laboral o de un convenio colectivo—, los pagos formarían parte de los costes normales de la empresa. Si el Estado se hace cargo de estos pagos, deben contabilizarse como ayuda (7). |
| --- | --- |

(20)

En lo referente a los pagos directos de la región de Andalucía a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años, España no ha presentado información que permita a la Comisión evaluar si constituye o no ayuda. Si los pagos se efectuaron al amparo de un régimen general de la seguridad social, no se considerarán ayuda estatal. Si los pagos tuvieran que correr normalmente por cuenta de la propia empresa —en virtud del Derecho laboral o de un convenio colectivo—, los pagos formarían parte de los costes normales de la empresa. Si el Estado se hace cargo de estos pagos, deben contabilizarse como ayuda (7).

| (21) | Por lo que respecta al efecto sobre los intercambios, las autoridades españolas alegan que los servicios postventa, en los que opera el beneficiario, se prestan a nivel local y se limitan al territorio de España. No obstante, el Tribunal ha confirmado que dicho efecto no depende del carácter local o regional de los servicios prestados ni de la importancia del ámbito de actividad de que se trate (8). Además, estos servicios se intercambian libremente en la Unión. Por último, los propietarios de las empresas que prestan estos servicios están radicados en más de un Estado miembro. Esto es particularmente cierto en el caso del presente beneficiario, que forma parte del grupo francés A NOVO, un operador importante en los servicios postventa en Europa. Por lo tanto, se cumple la condición de afectar al comercio entre los Estados miembros. |
| --- | --- |

(21)

Por lo que respecta al efecto sobre los intercambios, las autoridades españolas alegan que los servicios postventa, en los que opera el beneficiario, se prestan a nivel local y se limitan al territorio de España. No obstante, el Tribunal ha confirmado que dicho efecto no depende del carácter local o regional de los servicios prestados ni de la importancia del ámbito de actividad de que se trate (8). Además, estos servicios se intercambian libremente en la Unión. Por último, los propietarios de las empresas que prestan estos servicios están radicados en más de un Estado miembro. Esto es particularmente cierto en el caso del presente beneficiario, que forma parte del grupo francés A NOVO, un operador importante en los servicios postventa en Europa. Por lo tanto, se cumple la condición de afectar al comercio entre los Estados miembros.

| (22) | Por todo ello, las dos garantías, la subvención de intereses y el préstamo descritos constituyen ayuda estatal en el sentido del artículo 107, apartado 1, TFUE. La Comisión carece de la información necesaria que le permita determinar si también constituyen ayuda los pagos directos a los trabajadores prometidos en 2005 por la región de Andalucía. |
| --- | --- |

(22)

Por todo ello, las dos garantías, la subvención de intereses y el préstamo descritos constituyen ayuda estatal en el sentido del artículo 107, apartado 1, TFUE. La Comisión carece de la información necesaria que le permita determinar si también constituyen ayuda los pagos directos a los trabajadores prometidos en 2005 por la región de Andalucía.

3.2.   Compatibilidad de la ayuda con el mercado interior a tenor de las Directrices sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis

3.2.1.   La ayuda de salvamento no notificada

| (23) | Las autoridades españolas no han notificado la ayuda de salvamento de mayo de 2009 ni han presentado la información necesaria para evaluar la compatibilidad de esta ayuda con el mercado interior, especialmente por lo que se refiere al punto 25 de las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis (9) (denominadas en lo sucesivo “las Directrices”) y su función en el plan de restructuración de 2008, que se adoptó antes de la concesión de esta ayuda. Por consiguiente, en la fase actual la Comisión tiene dudas sobre la compatibilidad de esta medida de ayuda con el mercado interior. |
| --- | --- |

(23)

Las autoridades españolas no han notificado la ayuda de salvamento de mayo de 2009 ni han presentado la información necesaria para evaluar la compatibilidad de esta ayuda con el mercado interior, especialmente por lo que se refiere al punto 25 de las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis (9) (denominadas en lo sucesivo “las Directrices”) y su función en el plan de restructuración de 2008, que se adoptó antes de la concesión de esta ayuda. Por consiguiente, en la fase actual la Comisión tiene dudas sobre la compatibilidad de esta medida de ayuda con el mercado interior.

3.2.2.   La ayuda de reestructuración notificada

| (24) | Según la notificación, el objetivo de la ayuda es la reestructuración de una empresa en crisis. Según el artículo 107, apartado 3, letra c), TFUE, la ayuda destinada a facilitar el desarrollo de determinadas actividades o de determinadas regiones económicas puede autorizarse siempre que no altere las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común. La ayuda de salvamento o de reestructuración de empresas en crisis puede considerarse compatible con el mercado interior en virtud de esta disposición si se respetan las condiciones fijadas en las Directrices. |
| --- | --- |

(24)

Según la notificación, el objetivo de la ayuda es la reestructuración de una empresa en crisis. Según el artículo 107, apartado 3, letra c), TFUE, la ayuda destinada a facilitar el desarrollo de determinadas actividades o de determinadas regiones económicas puede autorizarse siempre que no altere las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común. La ayuda de salvamento o de reestructuración de empresas en crisis puede considerarse compatible con el mercado interior en virtud de esta disposición si se respetan las condiciones fijadas en las Directrices.

Derecho del beneficiario a la ayuda como empresa en crisis

| (25) | En primer lugar es necesario poder considerar que la empresa beneficiaria es una empresa en crisis. Según las Directrices, se considera que una empresa está en crisis si es incapaz de recuperarse mediante sus recursos propios o consiguiendo los fondos necesarios de los accionistas o en el mercado, y sin la intervención de los poderes públicos. Las Directrices también enumeran algunas características habituales de tales empresas, tales como el endeudamiento creciente y el debilitamiento de su activo neto. |
| --- | --- |

(25)

En primer lugar es necesario poder considerar que la empresa beneficiaria es una empresa en crisis. Según las Directrices, se considera que una empresa está en crisis si es incapaz de recuperarse mediante sus recursos propios o consiguiendo los fondos necesarios de los accionistas o en el mercado, y sin la intervención de los poderes públicos. Las Directrices también enumeran algunas características habituales de tales empresas, tales como el endeudamiento creciente y el debilitamiento de su activo neto.

| (26) | Según los datos mencionados anteriormente en el apartado 4, cabe concluir en principio que A NOVO es una empresa en crisis en el sentido de las Directrices, debido a la desaparición de más de la mitad de su capital suscrito y a que se ha perdido más de una cuarta parte del mismo en los últimos 12 meses [punto 10, letra a) de las Directrices]. Según España, la empresa cumple además los criterios establecidos en la legislación española para someterse a un procedimiento de quiebra [punto 10, letra c) de las Directrices]. En todo caso, registraba unas pérdidas cada vez mayores y una disminución global del volumen de negocios, en el sentido contemplado en el punto 11 de las Directrices. Sin embargo, según lo descrito en el apartado 4, el volumen de negocios pertinente para la actividad actual y futura de A NOVO, a saber, los servicios postventa, ha registrado un crecimiento considerable. |
| --- | --- |

(26)

Según los datos mencionados anteriormente en el apartado 4, cabe concluir en principio que A NOVO es una empresa en crisis en el sentido de las Directrices, debido a la desaparición de más de la mitad de su capital suscrito y a que se ha perdido más de una cuarta parte del mismo en los últimos 12 meses [punto 10, letra a) de las Directrices]. Según España, la empresa cumple además los criterios establecidos en la legislación española para someterse a un procedimiento de quiebra [punto 10, letra c) de las Directrices]. En todo caso, registraba unas pérdidas cada vez mayores y una disminución global del volumen de negocios, en el sentido contemplado en el punto 11 de las Directrices. Sin embargo, según lo descrito en el apartado 4, el volumen de negocios pertinente para la actividad actual y futura de A NOVO, a saber, los servicios postventa, ha registrado un crecimiento considerable.

| (27) | No se conoce con precisión a partir de qué fecha se debe considerar que la empresa está en crisis. Según los datos presentados (véase el apartado 4), se puede concluir que esta situación ya se daba en 2008. |
| --- | --- |

(27)

No se conoce con precisión a partir de qué fecha se debe considerar que la empresa está en crisis. Según los datos presentados (véase el apartado 4), se puede concluir que esta situación ya se daba en 2008.

| (28) | La dificultad de la empresa para obtener crédito también puede deberse a que ya no es propietaria de los inmuebles que utiliza, tras la operación de venta y posterior arrendamiento financiero mencionada en el apartado 5. Sin embargo, este aspecto debe examinarse e investigarse con mayor detenimiento. |
| --- | --- |

(28)

La dificultad de la empresa para obtener crédito también puede deberse a que ya no es propietaria de los inmuebles que utiliza, tras la operación de venta y posterior arrendamiento financiero mencionada en el apartado 5. Sin embargo, este aspecto debe examinarse e investigarse con mayor detenimiento.

| (29) | Además, A NOVO es una filial al 100 % de la empresa francesa A NOVO SA, cuyo volumen de negocios en 2009 fue de alrededor de 350 millones EUR y con un beneficio neto de 12 millones EUR. Según el punto 11 de las Directrices, una empresa en crisis solo podrá beneficiarse de las ayudas cuando no pueda recuperarse con los fondos obtenidos de sus propietarios. Además, el punto 13 de las Directrices exige, cuando la empresa pertenezca a un grupo de empresas mayor, que el Estado miembro demuestre que las dificultades de la empresa son intrínsecas a la misma y demasiado complejas para ser resueltas por el propio grupo. Las autoridades españolas no han presentado información que permita determinar si se cumplen estas condiciones. |
| --- | --- |

(29)

Además, A NOVO es una filial al 100 % de la empresa francesa A NOVO SA, cuyo volumen de negocios en 2009 fue de alrededor de 350 millones EUR y con un beneficio neto de 12 millones EUR. Según el punto 11 de las Directrices, una empresa en crisis solo podrá beneficiarse de las ayudas cuando no pueda recuperarse con los fondos obtenidos de sus propietarios. Además, el punto 13 de las Directrices exige, cuando la empresa pertenezca a un grupo de empresas mayor, que el Estado miembro demuestre que las dificultades de la empresa son intrínsecas a la misma y demasiado complejas para ser resueltas por el propio grupo. Las autoridades españolas no han presentado información que permita determinar si se cumplen estas condiciones.

| (30) | Por lo tanto, la Comisión tiene dudas de que la empresa pueda obtener ayuda de reestructuración. |
| --- | --- |

(30)

Por lo tanto, la Comisión tiene dudas de que la empresa pueda obtener ayuda de reestructuración.

Restablecimiento de la viabilidad a largo plazo

| (31) | Según el punto 34 de las Directrices, la concesión de la ayuda debe estar supeditada a la ejecución del plan de reestructuración que, para todas las ayudas individuales a grandes empresas, habrá sido autorizado por la Comisión. |
| --- | --- |

(31)

Según el punto 34 de las Directrices, la concesión de la ayuda debe estar supeditada a la ejecución del plan de reestructuración que, para todas las ayudas individuales a grandes empresas, habrá sido autorizado por la Comisión.

| (32) | Según el punto 35 de las Directrices, el plan de reestructuración ha de restablecer la viabilidad a largo plazo de la empresa en un plazo razonable, partiendo de hipótesis realistas por lo que se refiere a las condiciones futuras de explotación. Según el punto 36 de las Directrices, el plan debe contener hipótesis optimistas, pesimistas e intermedias sobre las perspectivas futuras. |
| --- | --- |

(32)

Según el punto 35 de las Directrices, el plan de reestructuración ha de restablecer la viabilidad a largo plazo de la empresa en un plazo razonable, partiendo de hipótesis realistas por lo que se refiere a las condiciones futuras de explotación. Según el punto 36 de las Directrices, el plan debe contener hipótesis optimistas, pesimistas e intermedias sobre las perspectivas futuras.

| (33) | El plan de reestructuración no contiene una descripción de las medidas internas destinadas a mejorar la viabilidad y estructura de la empresa. No describe las razones que han dado lugar a las dificultades. Hace referencia a un plan de reestructuración de 2005 y a las medidas estructurales y a los contratos financieros de ese momento, pero no indica si la empresa está actualmente en crisis a causa de las hipótesis incorrectas del plan anterior o de circunstancias inesperadas. El plan no contiene hipótesis optimistas, pesimistas e intermedias sobre las perspectivas futuras ni un análisis de los puntos fuertes y débiles de la empresa. Eventualmente, el plan prevé restablecer la viabilidad a largo plazo de la empresa sólo a través de la reducción de deudas. |
| --- | --- |

(33)

El plan de reestructuración no contiene una descripción de las medidas internas destinadas a mejorar la viabilidad y estructura de la empresa. No describe las razones que han dado lugar a las dificultades. Hace referencia a un plan de reestructuración de 2005 y a las medidas estructurales y a los contratos financieros de ese momento, pero no indica si la empresa está actualmente en crisis a causa de las hipótesis incorrectas del plan anterior o de circunstancias inesperadas. El plan no contiene hipótesis optimistas, pesimistas e intermedias sobre las perspectivas futuras ni un análisis de los puntos fuertes y débiles de la empresa. Eventualmente, el plan prevé restablecer la viabilidad a largo plazo de la empresa sólo a través de la reducción de deudas.

| (34) | Por lo que se refiere a las perspectivas de la empresa, se prevé que las ventas se sitúen en 16 118 millones EUR en 2009, 17 658 millones EUR en 2010, 18 630 millones EUR en 2011, 18 923 millones EUR en 2012 y 19 721 millones EUR en 2013. Se espera que la empresa registre unas pérdidas de 254 000 EUR en 2009 y unos resultados positivos de 414 000 EUR en 2010, 835 000 EUR en 2011, 1 261 millones EUR en 2012, y 1 863 millones EUR en 2013. |
| --- | --- |

(34)

Por lo que se refiere a las perspectivas de la empresa, se prevé que las ventas se sitúen en 16 118 millones EUR en 2009, 17 658 millones EUR en 2010, 18 630 millones EUR en 2011, 18 923 millones EUR en 2012 y 19 721 millones EUR en 2013. Se espera que la empresa registre unas pérdidas de 254 000 EUR en 2009 y unos resultados positivos de 414 000 EUR en 2010, 835 000 EUR en 2011, 1 261 millones EUR en 2012, y 1 863 millones EUR en 2013.

| (35) | Estas previsiones de ventas se basan en la consulta a los principales clientes de A NOVO. Las autoridades españolas solo han presentado una hipótesis. Como además no está claro por qué A NOVO está ahora en crisis, a pesar de la aplicación del plan de reestructuración de 2005 según lo previsto, no es evidente que la prevista medida de reestructuración simplemente financiera vaya a atajar la causa de las dificultades de la empresa. |
| --- | --- |

(35)

Estas previsiones de ventas se basan en la consulta a los principales clientes de A NOVO. Las autoridades españolas solo han presentado una hipótesis. Como además no está claro por qué A NOVO está ahora en crisis, a pesar de la aplicación del plan de reestructuración de 2005 según lo previsto, no es evidente que la prevista medida de reestructuración simplemente financiera vaya a atajar la causa de las dificultades de la empresa.

| (36) | Por lo tanto, la Comisión tiene dudas de que la aplicación del plan notificado restablezca la viabilidad a largo plazo de la empresa. |
| --- | --- |

(36)

Por lo tanto, la Comisión tiene dudas de que la aplicación del plan notificado restablezca la viabilidad a largo plazo de la empresa.

Evitar falseamientos indebidos de la competencia

| (37) | De conformidad con los puntos 38 a 42 de las Directrices, se han de adoptar medidas para reducir en la medida de lo posible los efectos negativos de la ayuda sobre los competidores. La ayuda no debe falsear indebidamente la competencia. Por lo general esto significa limitar la presencia que la empresa pueda disfrutar en sus mercados al término del período de reestructuración. La limitación o reducción obligatoria de la presencia de la empresa en el mercado de referencia constituye una compensación para sus competidores. |
| --- | --- |

(37)

De conformidad con los puntos 38 a 42 de las Directrices, se han de adoptar medidas para reducir en la medida de lo posible los efectos negativos de la ayuda sobre los competidores. La ayuda no debe falsear indebidamente la competencia. Por lo general esto significa limitar la presencia que la empresa pueda disfrutar en sus mercados al término del período de reestructuración. La limitación o reducción obligatoria de la presencia de la empresa en el mercado de referencia constituye una compensación para sus competidores.

| (38) | El plan no contiene ninguna medida compensatoria como la desinversión de activos o las reducciones de capacidad o de presencia en el mercado. Al contrario, prevé una expansión del negocio y la contratación de más trabajadores. Aunque no hay nada que sugiera que el mercado de la reparación de aparatos electrónicos registre un exceso de capacidad, la inclusión de esta expectativa de expansión en una medida de ayuda pública a una empresa en crisis no se ajusta a lo establecido en los puntos 38 y 39 de las Directrices. |
| --- | --- |

(38)

El plan no contiene ninguna medida compensatoria como la desinversión de activos o las reducciones de capacidad o de presencia en el mercado. Al contrario, prevé una expansión del negocio y la contratación de más trabajadores. Aunque no hay nada que sugiera que el mercado de la reparación de aparatos electrónicos registre un exceso de capacidad, la inclusión de esta expectativa de expansión en una medida de ayuda pública a una empresa en crisis no se ajusta a lo establecido en los puntos 38 y 39 de las Directrices.

| (39) | Por lo tanto, la Comisión tiene dudas fundadas de que se cumplan estas condiciones importantes para la compatibilidad de la ayuda de reestructuración. |
| --- | --- |

(39)

Por lo tanto, la Comisión tiene dudas fundadas de que se cumplan estas condiciones importantes para la compatibilidad de la ayuda de reestructuración.

Ayuda circunscrita al mínimo

| (40) | De conformidad con el punto 43 de las Directrices, el importe y la intensidad de la ayuda deberán limitarse a los costes de reestructuración estrictamente necesarios para permitir la reestructuración, teniendo en cuenta las disponibilidades financieras de la empresa. Los beneficiarios de la ayuda deberán contribuir de forma importante al plan de reestructuración con cargo a sus propios recursos, por ejemplo, mediante la venta de activos que no sean indispensables para la supervivencia de la empresa o mediante financiación externa obtenida en condiciones de mercado. |
| --- | --- |

(40)

De conformidad con el punto 43 de las Directrices, el importe y la intensidad de la ayuda deberán limitarse a los costes de reestructuración estrictamente necesarios para permitir la reestructuración, teniendo en cuenta las disponibilidades financieras de la empresa. Los beneficiarios de la ayuda deberán contribuir de forma importante al plan de reestructuración con cargo a sus propios recursos, por ejemplo, mediante la venta de activos que no sean indispensables para la supervivencia de la empresa o mediante financiación externa obtenida en condiciones de mercado.

| (41) | El plan carece de cualquier elemento que suponga una contribución propia del beneficiario, por ejemplo en forma de financiación externa en condiciones de mercado. El préstamo del Estado de 2 millones EUR y la garantía para el préstamo de 4 375 000 EUR no cumplen las condiciones de mercado (véase el apartado 17). El plan de reestructuración tampoco contiene ningún plan de venta de activos. |
| --- | --- |

(41)

El plan carece de cualquier elemento que suponga una contribución propia del beneficiario, por ejemplo en forma de financiación externa en condiciones de mercado. El préstamo del Estado de 2 millones EUR y la garantía para el préstamo de 4 375 000 EUR no cumplen las condiciones de mercado (véase el apartado 17). El plan de reestructuración tampoco contiene ningún plan de venta de activos.

| (42) | La Comisión observa que la sociedad matriz A NOVO SA, Francia, que está obteniendo beneficios, no garantiza por sí misma los nuevos préstamos, sino que se limita a ofrecer una contragarantía a pesar de la perspectiva optimista presentada (véase el apartado 32). |
| --- | --- |

(42)

La Comisión observa que la sociedad matriz A NOVO SA, Francia, que está obteniendo beneficios, no garantiza por sí misma los nuevos préstamos, sino que se limita a ofrecer una contragarantía a pesar de la perspectiva optimista presentada (véase el apartado 32).

| (43) | Además, según el punto 45 de las Directrices, conviene evitar que la ayuda lleve a la empresa a disponer de una liquidez excedentaria. Cabe albergar dudas sobre la necesidad del importe de los préstamos garantizados y concedidos, que ascienden en conjunto a 6 375 millones EUR (sin contabilizar la medida de salvamento en forma de garantía para un préstamo de 1,825 millones EUR). Según las autoridades españolas, el beneficiario debe cubrir deudas externas por un importe de alrededor de 3,4 millones EUR (o de 5 millones EUR, si se suman las deudas de 1,6 millones EUR con otras empresas del grupo A NOVO) (véase el apartado 10). No se prevé ninguna otra inversión más allá del restablecimiento de la liquidez. La Comisión también tendría que evaluar si las deudas internas del grupo pueden constituir una razón legítima para considerar que una empresa está en crisis. |
| --- | --- |

(43)

Además, según el punto 45 de las Directrices, conviene evitar que la ayuda lleve a la empresa a disponer de una liquidez excedentaria. Cabe albergar dudas sobre la necesidad del importe de los préstamos garantizados y concedidos, que ascienden en conjunto a 6 375 millones EUR (sin contabilizar la medida de salvamento en forma de garantía para un préstamo de 1,825 millones EUR). Según las autoridades españolas, el beneficiario debe cubrir deudas externas por un importe de alrededor de 3,4 millones EUR (o de 5 millones EUR, si se suman las deudas de 1,6 millones EUR con otras empresas del grupo A NOVO) (véase el apartado 10). No se prevé ninguna otra inversión más allá del restablecimiento de la liquidez. La Comisión también tendría que evaluar si las deudas internas del grupo pueden constituir una razón legítima para considerar que una empresa está en crisis.

| (44) | A NOVO está situada en una zona asistida en el sentido del artículo 107, apartado 3, letra a), del TFUE. Sin embargo, hasta la fecha las autoridades españolas no han indicado ninguna necesidad concreta de desarrollo regional que justifique una aplicación menos estricta de los criterios de las Directrices. |
| --- | --- |

(44)

A NOVO está situada en una zona asistida en el sentido del artículo 107, apartado 3, letra a), del TFUE. Sin embargo, hasta la fecha las autoridades españolas no han indicado ninguna necesidad concreta de desarrollo regional que justifique una aplicación menos estricta de los criterios de las Directrices.

| (45) | Por lo tanto, la Comisión tiene dudas fundadas de que se cumplan las condiciones para circunscribir la ayuda al mínimo. |
| --- | --- |

(45)

Por lo tanto, la Comisión tiene dudas fundadas de que se cumplan las condiciones para circunscribir la ayuda al mínimo.

Principio de “ayuda única”

| (46) | Por lo que se refiere a los pagos directos de la región de Andalucía a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años, es posible que constituyan ayuda tal como se indica en el apartado 20. Si se considera que estos pagos constituyen ayuda, A NOVO habría recibido ya ayuda de reestructuración en el pasado. No obstante, la ayuda de reestructuración solo se debe conceder una vez (punto 72 de las Directrices). Si han transcurrido menos de 10 años desde el anterior período de reestructuración, la Comisión no puede aprobar una nueva ayuda de reestructuración según el punto 73 de las Directrices. |
| --- | --- |

(46)

Por lo que se refiere a los pagos directos de la región de Andalucía a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años, es posible que constituyan ayuda tal como se indica en el apartado 20. Si se considera que estos pagos constituyen ayuda, A NOVO habría recibido ya ayuda de reestructuración en el pasado. No obstante, la ayuda de reestructuración solo se debe conceder una vez (punto 72 de las Directrices). Si han transcurrido menos de 10 años desde el anterior período de reestructuración, la Comisión no puede aprobar una nueva ayuda de reestructuración según el punto 73 de las Directrices.

| (47) | Por consiguiente, la Comisión también duda de que se haya respetado el principio de “ayuda única”. |
| --- | --- |

(47)

Por consiguiente, la Comisión también duda de que se haya respetado el principio de “ayuda única”.

3.3.   Compatibilidad con arreglo al Marco temporal

| (48) | Es dudoso que la ayuda de salvamento en forma de garantía de un préstamo de 1 825 000 EUR pueda acogerse al Marco temporal aplicable a las medidas de ayuda estatal para facilitar el acceso a la financiación en el actual contexto de crisis económica y financiera (10) (en lo sucesivo denominado “el Marco temporal”). Se puede conceder una ayuda de un equivalente en subvención bruta de hasta 500 000 EUR siempre que se conceda con arreglo a un régimen [punto 4.2.2, letras a) y b), del Marco temporal]. Sin embargo, el único régimen general español de ayuda temporal de concesión de cantidades limitadas de ayuda compatible (N 307/09 de 8 de junio de 2009) aún no estaba en vigor cuando se concedió la citada ayuda. Además, el régimen se limita a las ayudas de hasta 500 000 EUR en forma de subvenciones directas. Así pues, seguiría siendo obligatorio notificar las garantías. Asimismo, la empresa parecía estar en crisis ya antes del 1 de julio de 2008, lo que excluiría la aplicación del Marco temporal [véase el punto 4.3.2, letra i)]. |
| --- | --- |

(48)

Es dudoso que la ayuda de salvamento en forma de garantía de un préstamo de 1 825 000 EUR pueda acogerse al Marco temporal aplicable a las medidas de ayuda estatal para facilitar el acceso a la financiación en el actual contexto de crisis económica y financiera (10) (en lo sucesivo denominado “el Marco temporal”). Se puede conceder una ayuda de un equivalente en subvención bruta de hasta 500 000 EUR siempre que se conceda con arreglo a un régimen [punto 4.2.2, letras a) y b), del Marco temporal]. Sin embargo, el único régimen general español de ayuda temporal de concesión de cantidades limitadas de ayuda compatible (N 307/09 de 8 de junio de 2009) aún no estaba en vigor cuando se concedió la citada ayuda. Además, el régimen se limita a las ayudas de hasta 500 000 EUR en forma de subvenciones directas. Así pues, seguiría siendo obligatorio notificar las garantías. Asimismo, la empresa parecía estar en crisis ya antes del 1 de julio de 2008, lo que excluiría la aplicación del Marco temporal [véase el punto 4.3.2, letra i)].

| (49) | También es dudoso que la medida de reestructuración notificada por España entre en el ámbito de aplicación del Marco temporal. En primer lugar, no está claro cuando A NOVO empezó a estar en crisis. En segundo lugar, por lo que se refiere a la subvención de los intereses, porque su efecto no se limita hasta finales de 2012 [véase el punto 4.4.2, letra a) del Marco]. Además, porque la Comisión carece de información para evaluar si se cumplen las condiciones para que la comisión de la garantía sea compatible [en particular con el punto 4.3.2, letra b) del Marco temporal]. Finalmente, el préstamo concedido por la región de Andalucía no cumple las condiciones del régimen español de ayuda temporal mencionado en el apartado anterior, que España ha limitado a las formas transparentes de ayuda, según lo definido en el artículo 2, apartado 6, del Reglamento general de exención por categorías (11), es decir, a las ayudas en las que es posible calcular previamente con exactitud el equivalente en subvención bruta (ESB) sin necesidad de efectuar una evaluación del riesgo. Sin embargo, dicha evaluación del riesgo es necesaria cuando se trata de un préstamo a una empresa en crisis. |
| --- | --- |

(49)

También es dudoso que la medida de reestructuración notificada por España entre en el ámbito de aplicación del Marco temporal. En primer lugar, no está claro cuando A NOVO empezó a estar en crisis. En segundo lugar, por lo que se refiere a la subvención de los intereses, porque su efecto no se limita hasta finales de 2012 [véase el punto 4.4.2, letra a) del Marco]. Además, porque la Comisión carece de información para evaluar si se cumplen las condiciones para que la comisión de la garantía sea compatible [en particular con el punto 4.3.2, letra b) del Marco temporal]. Finalmente, el préstamo concedido por la región de Andalucía no cumple las condiciones del régimen español de ayuda temporal mencionado en el apartado anterior, que España ha limitado a las formas transparentes de ayuda, según lo definido en el artículo 2, apartado 6, del Reglamento general de exención por categorías (11), es decir, a las ayudas en las que es posible calcular previamente con exactitud el equivalente en subvención bruta (ESB) sin necesidad de efectuar una evaluación del riesgo. Sin embargo, dicha evaluación del riesgo es necesaria cuando se trata de un préstamo a una empresa en crisis.

4.   CONCLUSIÓN

| (50) | Así pues, la Comisión ha decidido iniciar el procedimiento de investigación formal previsto en el artículo 108, apartado 2, TFUE en relación con las medidas descritas por las siguientes razones:






  — | por lo que se refiere a la ayuda de reestructuración notificada, la Comisión tiene dudas de que cumpla las Directrices pertinentes, en especial en lo que respecta a la posibilidad de que A NOVO se beneficie de ayuda de reestructuración, al restablecimiento de su viabilidad a largo plazo, a la necesidad del importe de ayuda, a la ausencia de medidas compensatorias y de una contribución propia del beneficiario y del respeto del principio de “ayuda única” de reestructuración. Además la Comisión carece de la información necesaria para determinar el equivalente en subvención del préstamo y de la garantía del préstamo para A NOVO y la fecha de inicio de la crisis de A NOVO, |
| --- | --- | --- |

(50)

Así pues, la Comisión ha decidido iniciar el procedimiento de investigación formal previsto en el artículo 108, apartado 2, TFUE en relación con las medidas descritas por las siguientes razones:

—

por lo que se refiere a la ayuda de reestructuración notificada, la Comisión tiene dudas de que cumpla las Directrices pertinentes, en especial en lo que respecta a la posibilidad de que A NOVO se beneficie de ayuda de reestructuración, al restablecimiento de su viabilidad a largo plazo, a la necesidad del importe de ayuda, a la ausencia de medidas compensatorias y de una contribución propia del beneficiario y del respeto del principio de “ayuda única” de reestructuración. Además la Comisión carece de la información necesaria para determinar el equivalente en subvención del préstamo y de la garantía del préstamo para A NOVO y la fecha de inicio de la crisis de A NOVO,

| — | la Comisión tiene dudas por lo que se refiere a la compatibilidad de la ayuda de salvamento no notificada concedida en mayo de 2009. |
| --- | --- |

—

la Comisión tiene dudas por lo que se refiere a la compatibilidad de la ayuda de salvamento no notificada concedida en mayo de 2009.

5.   DECISIÓN

| (51) | Habida cuenta de las consideraciones anteriores, la Comisión, actuando conforme al procedimiento establecido en el artículo 108, apartado 2, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea, insta al Reino de España a presentar sus observaciones y a facilitar toda la información que pueda ayudar a evaluar la ayuda en el plazo de un mes a partir de la fecha de recepción de la presente carta. La Comisión insta a sus autoridades a que transmitan inmediatamente una copia de la presente carta al beneficiario potencial de la ayuda. |
| --- | --- |

(51)

Habida cuenta de las consideraciones anteriores, la Comisión, actuando conforme al procedimiento establecido en el artículo 108, apartado 2, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea, insta al Reino de España a presentar sus observaciones y a facilitar toda la información que pueda ayudar a evaluar la ayuda en el plazo de un mes a partir de la fecha de recepción de la presente carta. La Comisión insta a sus autoridades a que transmitan inmediatamente una copia de la presente carta al beneficiario potencial de la ayuda.

| (52) | La Comisión desea recordar que el artículo 108, apartado 3, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea tiene efecto suspensivo y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo, que prevé que toda ayuda concedida ilegalmente pueda recuperarse de su beneficiario. |
| --- | --- |

(52)

La Comisión desea recordar que el artículo 108, apartado 3, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea tiene efecto suspensivo y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo, que prevé que toda ayuda concedida ilegalmente pueda recuperarse de su beneficiario.

| (53) | Por la presente, la Comisión comunica al Reino de España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados de los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del citado Diario Oficial, y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en el plazo de un mes a partir de la fecha de publicación de la presente“. |
| --- | --- |

(53)

Por la presente, la Comisión comunica al Reino de España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados de los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del citado Diario Oficial, y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en el plazo de un mes a partir de la fecha de publicación de la presente“.

---

(1)  ОВ C 244, 1.10.2004 г., стр. 2.

1

(2)  ОВ C 83, 7.4.2009 г., стр. 1.

2

(3)  Con efecto a partir del 1 de diciembre de 2009, los artículos 87 y 88 del Tratado CE han pasado a ser los artículos 107 y 108, respectivamente, del TFUE. Las dos series de disposiciones son en sustancia idénticas. A efectos de la presente Decisión, las referencias a los artículos 101 y 102 del TFUE se entenderán hechas, cuando proceda, a los artículos 81 y 82 del Tratado CE.

3

(4)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

4

(5)  DO C 54 de 4.3.2006, p. 13.

5

(6)  Comunicación de la Comisión relativa a la revisión del método de fijación de los tipos de referencia y de actualización, DO C 14 de 19.1.2008, p. 6.

6

(7)  Véanse también los apartados 61 y 63 de las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis, DO C 244 de 1.10.2004, p. 2.

7

(8)  Asunto C-280/00, Altmark Trans, Rec. 2003, p. I-7747, apartado 82; asunto C-172/03, Heiser/Finanzamt Innsbruck, Rec. 2005, p. I-1627, apartado 33.

8

(9)  DO C 244 de 1.10.2004, p. 2.

9

(10)  DO C 83 de 7.4.2009, p. 1.

10

(11)  Reglamento (CE) no 800/2008 de la Comisión, de 6 de agosto de 2008, por el que se declaran determinadas categorías de ayuda compatibles con el mercado común en aplicación de los artículos 87 y 88 del Tratado (Reglamento general de exención por categorías), DO L 214 de 9.8.2008, p. 3.

11

o

---

| 29.5.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 140/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 140/33

---

Предварително уведомление за концентрация

(Дело COMP/M.5870 — Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia)

(текст от значение за ЕИП)

2010/C 140/10

| 1. | На 21 май 2010 година Комисиа получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която Hon Hai Precision Industry Co., Ltd („Hon Hai group“, Тайван) — дружеството майка на Foxconn group („Foxconn“, Тайван) придобива самостоятелен контрол над Sony Slovakia spol. s r.o. („словашкия обект“, Словакия) посредством закупуване на акции. На 1 януари 2010 година преди постигането на споразумение за придобиване на словашкия обект, Foxconn е придобил самостоятелен контрол над Sony Baja California, S.A. de C.V („мексиканския обект“, Mexico) посредством закупуване на акции и закупуване на активи. |
| --- | --- |

1.

На 21 май 2010 година Комисиа получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която Hon Hai Precision Industry Co., Ltd („Hon Hai group“, Тайван) — дружеството майка на Foxconn group („Foxconn“, Тайван) придобива самостоятелен контрол над Sony Slovakia spol. s r.o. („словашкия обект“, Словакия) посредством закупуване на акции. На 1 януари 2010 година преди постигането на споразумение за придобиване на словашкия обект, Foxconn е придобил самостоятелен контрол над Sony Baja California, S.A. de C.V („мексиканския обект“, Mexico) посредством закупуване на акции и закупуване на активи.

| 2. | Търговските дейности на въпросните предприятия са:






  — | за Hon Hai group и Foxconn: предоставяне на услуги за производство на електроника на производители на оригинално оборудване, |
| --- | --- | --- |

2.

Търговските дейности на въпросните предприятия са:

—

за Hon Hai group и Foxconn: предоставяне на услуги за производство на електроника на производители на оригинално оборудване,

| — | за словашкия обект и мексиканския обект: предоставяне на производство и сглобяване на LCD телевизори. |
| --- | --- |

—

за словашкия обект и мексиканския обект: предоставяне на производство и сглобяване на LCD телевизори.

| 3. | След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламента на ЕО за сливанията. Въпреки това Комисията си запазва правото на окончателно решение по тази точка. |
| --- | --- |

3.

След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламента на ЕО за сливанията. Въпреки това Комисията си запазва правото на окончателно решение по тази точка.

| 4. | Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по плани- раната операция.
  Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс (+32 22964301), по електронна поща на адрес: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu или по пощата с позоваване на COMP/M.5870 — Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia на следния адрес:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по плани- раната операция.

Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс (+32 22964301), по електронна поща на адрес: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu или по пощата с позоваване на COMP/M.5870 — Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia на следния адрес:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стр. 1 („Регламент на ЕО за сливанията“).

---