# Amtsblatt C 105/2010

| | ISSN 1725-2407
  doi:10.3000/17252407.C_2010.105.deu |
| --- | --- |
| Amtsblatt
  der Europäischen Union | C 105 |
| | |
| Ausgabe in deutscher Sprache | Mitteilungen und Bekanntmachungen | 53. Jahrgang24. April 2010 |

ISSN 1725-2407

doi:10.3000/17252407.C_2010.105.deu

Amtsblatt

der Europäischen Union

C 105

Ausgabe in deutscher Sprache

Mitteilungen und Bekanntmachungen

53. Jahrgang24. April 2010

---

| Informationsnummer | Inhalt | Seite |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informationen |
| | INFORMATIONEN DER ORGANE, EINRICHTUNGEN UND SONSTIGEN STELLEN DER EUROPÄISCHEN UNION |
| | Europäische Kommission |
| 2010/C 105/01 | Euro-Wechselkurs | 1 |
| 2010/C 105/02 | Einstellung des förmlichen Prüfverfahrens nach Rücknahme der Anmeldung durch den Mitgliedstaat — Staatliche Beihilfe — Italien (Artikel 107 bis 109 des Vertrags über die Arbeitsweise der Europäischen Union) — Bekanntmachung der Kommission gemäß Artikel 108 Absatz 2 des Vertrags über die Arbeitsweise der Europäischen Union — Rücknahme der Anmeldung — Staatliche Beihilfe C 36/08 (ex NN 33/08) — Projekt Kraftwerk im Sulcis (
  1
  ) | 2 |

Informationsnummer

Inhalt

Seite

IV   Informationen

INFORMATIONEN DER ORGANE, EINRICHTUNGEN UND SONSTIGEN STELLEN DER EUROPÄISCHEN UNION

Europäische Kommission

2010/C 105/01

Euro-Wechselkurs

1

2010/C 105/02

Einstellung des förmlichen Prüfverfahrens nach Rücknahme der Anmeldung durch den Mitgliedstaat — Staatliche Beihilfe — Italien (Artikel 107 bis 109 des Vertrags über die Arbeitsweise der Europäischen Union) — Bekanntmachung der Kommission gemäß Artikel 108 Absatz 2 des Vertrags über die Arbeitsweise der Europäischen Union — Rücknahme der Anmeldung — Staatliche Beihilfe C 36/08 (ex NN 33/08) — Projekt Kraftwerk im Sulcis (
  1
  )

1

2

| | V   Bekanntmachungen |
| --- | --- |
| | VERFAHREN BEZÜGLICH DER DURCHFÜHRUNG DER WETTBEWERBSPOLITIK |
| | Europäische Kommission |
| 2010/C 105/03 | Staatliche Beihilfe — Dänemark — Staatliche Beihilfe C 30/09 (ex N 328/08) — Steuerbefreiung für Abfälle aus der Zementherstellung — Aufforderung zur Stellungnahme gemäß Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags (
  1
  ) | 3 |
| 2010/C 105/04 | Vorherige Anmeldung eines Zusammenschlusses (Sache COMP/M.5803 — Eurovia/Tarmac) (
  1
  ) | 11 |
| | SONSTIGE RECHTSHANDLUNGEN |
| | Europäische Kommission |
| 2010/C 105/05 | Veröffentlichung eines Änderungsantrags nach Artikel 6 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 510/2006 des Rates zum Schutz von geografischen Angaben und Ursprungsbezeichnungen für Agrarerzeugnisse und Lebensmittel | 12 |

V   Bekanntmachungen

VERFAHREN BEZÜGLICH DER DURCHFÜHRUNG DER WETTBEWERBSPOLITIK

Europäische Kommission

2010/C 105/03

Staatliche Beihilfe — Dänemark — Staatliche Beihilfe C 30/09 (ex N 328/08) — Steuerbefreiung für Abfälle aus der Zementherstellung — Aufforderung zur Stellungnahme gemäß Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags (
  1
  )

1

3

2010/C 105/04

Vorherige Anmeldung eines Zusammenschlusses (Sache COMP/M.5803 — Eurovia/Tarmac) (
  1
  )

1

11

SONSTIGE RECHTSHANDLUNGEN

Europäische Kommission

2010/C 105/05

Veröffentlichung eines Änderungsantrags nach Artikel 6 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 510/2006 des Rates zum Schutz von geografischen Angaben und Ursprungsbezeichnungen für Agrarerzeugnisse und Lebensmittel

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text von Bedeutung für den EWR |

---

(1)   Text von Bedeutung für den EWR

1

| DE | |
| --- | --- |

DE

---

IV Informationen

INFORMATIONEN DER ORGANE, EINRICHTUNGEN UND SONSTIGEN STELLEN DER EUROPÄISCHEN UNION

Europäische Kommission

| 24.4.2010 | DE | Amtsblatt der Europäischen Union | C 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

DE

Amtsblatt der Europäischen Union

C 105/1

---

Euro-Wechselkurs (1)

23. April 2010

2010/C 105/01

1 Euro =

| | Währung | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-Dollar | 1,3311 |
| JPY | Japanischer Yen | 125,11 |
| DKK | Dänische Krone | 7,4422 |
| GBP | Pfund Sterling | 0,86730 |
| SEK | Schwedische Krone | 9,5910 |
| CHF | Schweizer Franken | 1,4355 |
| ISK | Isländische Krone | |
| NOK | Norwegische Krone | 7,8765 |
| BGN | Bulgarischer Lew | 1,9558 |
| CZK | Tschechische Krone | 25,405 |
| EEK | Estnische Krone | 15,6466 |
| HUF | Ungarischer Forint | 264,45 |
| LTL | Litauischer Litas | 3,4528 |
| LVL | Lettischer Lat | 0,7077 |
| PLN | Polnischer Zloty | 3,8823 |
| RON | Rumänischer Leu | 4,1240 |
| TRY | Türkische Lira | 1,9763 |
| AUD | Australischer Dollar | 1,4464 |
| CAD | Kanadischer Dollar | 1,3337 |
| HKD | Hongkong-Dollar | 10,3327 |
| NZD | Neuseeländischer Dollar | 1,8702 |
| SGD | Singapur-Dollar | 1,8260 |
| KRW | Südkoreanischer Won | 1 475,95 |
| ZAR | Südafrikanischer Rand | 9,9440 |
| CNY | Chinesischer Renminbi Yuan | 9,0881 |
| HRK | Kroatische Kuna | 7,2588 |
| IDR | Indonesische Rupiah | 11 993,66 |
| MYR | Malaysischer Ringgit | 4,2439 |
| PHP | Philippinischer Peso | 59,006 |
| RUB | Russischer Rubel | 38,8592 |
| THB | Thailändischer Baht | 42,881 |
| BRL | Brasilianischer Real | 2,3447 |
| MXN | Mexikanischer Peso | 16,2215 |
| INR | Indische Rupie | 59,2170 |

Währung

Kurs

USD

US-Dollar

1,3311

JPY

Japanischer Yen

125,11

DKK

Dänische Krone

7,4422

GBP

Pfund Sterling

0,86730

SEK

Schwedische Krone

9,5910

CHF

Schweizer Franken

1,4355

ISK

Isländische Krone

NOK

Norwegische Krone

7,8765

BGN

Bulgarischer Lew

1,9558

CZK

Tschechische Krone

25,405

EEK

Estnische Krone

15,6466

HUF

Ungarischer Forint

264,45

LTL

Litauischer Litas

3,4528

LVL

Lettischer Lat

0,7077

PLN

Polnischer Zloty

3,8823

RON

Rumänischer Leu

4,1240

TRY

Türkische Lira

1,9763

AUD

Australischer Dollar

1,4464

CAD

Kanadischer Dollar

1,3337

HKD

Hongkong-Dollar

10,3327

NZD

Neuseeländischer Dollar

1,8702

SGD

Singapur-Dollar

1,8260

KRW

Südkoreanischer Won

1 475,95

ZAR

Südafrikanischer Rand

9,9440

CNY

Chinesischer Renminbi Yuan

9,0881

HRK

Kroatische Kuna

7,2588

IDR

Indonesische Rupiah

11 993,66

MYR

Malaysischer Ringgit

4,2439

PHP

Philippinischer Peso

59,006

RUB

Russischer Rubel

38,8592

THB

Thailändischer Baht

42,881

BRL

Brasilianischer Real

2,3447

MXN

Mexikanischer Peso

16,2215

INR

Indische Rupie

59,2170

---

(1)  Quelle: Von der Europäischen Zentralbank veröffentlichter Referenz-Wechselkurs.

---

| 24.4.2010 | DE | Amtsblatt der Europäischen Union | C 105/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

DE

Amtsblatt der Europäischen Union

C 105/2

---

EINSTELLUNG DES FÖRMLICHEN PRÜFVERFAHRENS NACH RÜCKNAHME DER ANMELDUNG DURCH DEN MITGLIEDSTAAT

Staatliche Beihilfe — Italien

(Artikel 107 bis 109 des Vertrags über die Arbeitsweise der Europäischen Union)

Bekanntmachung der Kommission gemäß Artikel 108 Absatz 2 des Vertrags über die Arbeitsweise der Europäischen Union — Rücknahme der Anmeldung

Staatliche Beihilfe C 36/08 (ex NN 33/08) — Projekt Kraftwerk im Sulcis

(Text von Bedeutung für den EWR)

2010/C 105/02

Die Kommission hat entschieden, das am 16. Juli 2008 (1) eingeleitete förmliche Prüfverfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags (jetzt Artikel 108 Absatz 2 des Vertrags über die Arbeitsweise der Europäischen Union) bezüglich der genannten Maßnahme einzustellen, nachdem Italien die Anmeldung am 30. September 2009 zurückgenommen hat.

---

(1)  ABl. C 240 vom 19.9.2008, S. 14.

---

V Bekanntmachungen

VERFAHREN BEZÜGLICH DER DURCHFÜHRUNG DER WETTBEWERBSPOLITIK

Europäische Kommission

| 24.4.2010 | DE | Amtsblatt der Europäischen Union | C 105/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

DE

Amtsblatt der Europäischen Union

C 105/3

---

STAATLICHE BEIHILFE — DÄNEMARK

Staatliche Beihilfe C 30/09 (ex N 328/08)

Steuerbefreiung für Abfälle aus der Zementherstellung

Aufforderung zur Stellungnahme gemäß Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags

(Text von Bedeutung für den EWR)

2010/C 105/03

Mit Schreiben vom 28. Oktober 2009, das nachstehend in der verbindlichen Sprachfassung abgedruckt ist, hat die Kommission Dänemark von ihrer Entscheidung in Kenntnis gesetzt, wegen der genannten Maßnahme das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag zu eröffnen. Die Kommission hat Dänemark ferner nach Artikel 11 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 aufgefordert, zu der von der Kommission geplanten Eröffnung des förmlichen Prüfverfahrens Stellung zu nehmen.

Dritte können innerhalb eines Monats nach Veröffentlichung dieser Zusammenfassung und des Schreibens zu der Maßnahme Stellung nehmen. Die Stellungnahmen sind an folgende Anschrift zu richten:

| Europäische Kommission |
| --- |
| Generaldirektion Wettbewerb |
| Registratur Staatliche Beihilfen |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

Europäische Kommission

Generaldirektion Wettbewerb

Registratur Staatliche Beihilfen

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Alle Stellungnahmen werden Dänemark übermittelt. Dritte, die eine Stellungnahme abgeben, können unter Angabe von Gründen schriftlich beantragen, dass ihre Identität nicht bekanntgegeben wird.

ZUSAMMENFASSUNG

Beschreibung der Maßnahme

In Dänemark wird seit 1987 zur Abfallreduzierung eine Steuer erhoben, mit der Recycling statt Verbrennung und Verbrennung statt Deponierung gefördert werden soll. Die angemeldete Maßnahme sieht vor, dass Abfälle aus der Zementherstellung eines Unternehmens — im Einzelnen Rohmehl, nicht gebrannte Klinkersteine, Filterstaub, Beton- und Klinkersteinabfälle sowie Ofenstaub –, die auf dem Betriebsgelände des Unternehmens selbst entsorgt werden, vollständig von der Abfallsteuer befreit werden. Diese Abfälle aus der Zementherstellung werden nicht als gefährlich eingestuft. Gegenwärtig deponieren die Unternehmen derartige Abfälle zumeist auf ihrem Gelände, und zwar dort, wo sie den Kalkstein für die Zementherstellung abbauen. Die Abfälle stellen kein besonderes Umweltproblem dar. Ziel der geplanten Steuerbefreiung ist es, die Kostensteigerung auszugleichen, mit der die Zementindustrie aufgrund der Einführung einer Steuer auf die Emission von Stickoxiden (NOx) im Jahr 2010 konfrontiert ist, und so einem Verlust an Wettbewerbsfähigkeit bzw. von Marktanteilen vorzubeugen und gleichzeitig den Umweltschutz zu fördern.

Die Steuerbefreiung wurde für den Zeitraum vom 1. Januar 2008 bis zum 1. Januar 2018 bzw. für einen Zeitraum von 10 Jahren ab Genehmigung durch die Kommission angemeldet. Sie dürfte dazu führen, dass dem Staat jährlich Einnahmen von rund 10 Mio. DKK entgehen. Nach Angaben Dänemarks wird voraussichtlich lediglich ein Unternehmen von der Befreiung profitieren, nämlich Aalborg Portland A/S.

Beihilferechtliche Würdigung

Die Kommission ist der Auffassung, dass die geplante Steuerbefreiung eine staatliche Beihilfe im Sinne des Artikels 87 Absatz 1 EG-Vertrag zugunsten des Zementherstellers in Dänemark darstellt.

Die Vereinbarkeit der Maßnahmen mit dem Gemeinsamen Markt wird auf der Grundlage von Abschnitt 4 der Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Umweltschutzbeihilfen („Umweltschutzleitlinien“) untersucht (1).

Nach Ansicht der Kommission trägt die Befreiung von der Abfallsteuer zumindest insofern mittelbar zum Umweltschutz bei, als sie es Dänemark ermöglicht, an dem relativ hohen nationalen Steuersatz festzuhalten, und dem allgemeinen Ziel der Steuer nicht zuwiderläuft. Daher steht die Maßnahme mit Randnummer 151 der Umweltschutzleitlinien im Einklang.

Bei Steuerermäßigungen dieser Art muss die Kommission ferner insbesondere prüfen, ob die Maßnahme notwendig und verhältnismäßig ist. In diesem Fall hat die Kommission Zweifel daran, dass die Befreiung von der Abfallsteuer notwendig ist, da nicht nachgewiesen wurde, dass die Steuer zu einem erheblichen Anstieg der Produktionskosten führt. Außerdem zweifelt die Kommission daran, dass die Beihilfe als verhältnismäßig angesehen werden kann, da das begünstigte Unternehmen keinen Anreiz mehr hätte, zur Erfüllung der Ziele der Abfallsteuer beizutragen.

Daher hat die Kommission beschlossen, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag zu eröffnen.

DAS SCHREIBEN

„Kommissionen skal herved meddele de danske myndigheder, at den efter at have undersøgt deres oplysninger om ovennævnte støtte har besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

1.   SAGSFORLØB

| 1. | Den 27. juni 2008 anmeldte de danske myndigheder ovennævnte foranstaltning, som går ud på, at affald fra cementproduktion fritages for affaldsafgiften. |
| --- | --- |

1.

Den 27. juni 2008 anmeldte de danske myndigheder ovennævnte foranstaltning, som går ud på, at affald fra cementproduktion fritages for affaldsafgiften.

| 2. | Den 14. august 2008 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som den modtog den 22. oktober 2008. |
| --- | --- |

2.

Den 14. august 2008 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som den modtog den 22. oktober 2008.

| 3. | Der blev den 27. november holdt et møde mellem Kommissionens berørte tjenestegrene og de danske myndigheder. |
| --- | --- |

3.

Der blev den 27. november holdt et møde mellem Kommissionens berørte tjenestegrene og de danske myndigheder.

| 4. | Ved brev af 19. december 2008 anmodede Kommissionen om yderligere supplerende oplysninger, hvoraf den modtog nogle ved brev af 27. marts 2009, efter at svarfristen var blevet forlænget. |
| --- | --- |

4.

Ved brev af 19. december 2008 anmodede Kommissionen om yderligere supplerende oplysninger, hvoraf den modtog nogle ved brev af 27. marts 2009, efter at svarfristen var blevet forlænget.

| 5. | Da Kommissionen ikke havde modtaget alle de ønskede oplysninger, anmodede den for tredje gang de danske myndigheder om oplysninger den 28. maj 2009. De danske myndigheder besvarede anmodningen ved brev af 2. september 2009. |
| --- | --- |

5.

Da Kommissionen ikke havde modtaget alle de ønskede oplysninger, anmodede den for tredje gang de danske myndigheder om oplysninger den 28. maj 2009. De danske myndigheder besvarede anmodningen ved brev af 2. september 2009.

2.   BESKRIVELSE

| 6. | Siden 1987 er der i Danmark blevet opkrævet en afgift, som tager sigte på at nedbringe affaldsmængden, fremme genbrug i stedet for forbrænding og forbrænding i stedet for deponering i overensstemmelse med EU's affaldshierarki. Når affald bortskaffes ved deponering, betales en afgift på 375 DKK pr. ton. |
| --- | --- |

6.

Siden 1987 er der i Danmark blevet opkrævet en afgift, som tager sigte på at nedbringe affaldsmængden, fremme genbrug i stedet for forbrænding og forbrænding i stedet for deponering i overensstemmelse med EU's affaldshierarki. Når affald bortskaffes ved deponering, betales en afgift på 375 DKK pr. ton.

| 7. | Med den anmeldte foranstaltning vil affald fra en virksomheds egen cementproduktion, dvs. råmel, uforbrændte klinker, filterstøv, kasseret cement, kasserede klinker og ovnudhugning fra cementproduktion, der deponeres på virksomhedens egen grund, blive fuldstændig fritaget for den danske affaldsafgift. Der findes kun én cementproducent i Danmark. De nævnte affaldsfraktioner fra cementproduktion er ikke klassificeret som farligt affald. Affaldet deponeres for øjeblikket på virksomhedens egen grund, hvor den udgraver kalk, som anvendes i cementproduktionen, og dette medfører ingen særlige miljøproblemer. |
| --- | --- |

7.

Med den anmeldte foranstaltning vil affald fra en virksomheds egen cementproduktion, dvs. råmel, uforbrændte klinker, filterstøv, kasseret cement, kasserede klinker og ovnudhugning fra cementproduktion, der deponeres på virksomhedens egen grund, blive fuldstændig fritaget for den danske affaldsafgift. Der findes kun én cementproducent i Danmark. De nævnte affaldsfraktioner fra cementproduktion er ikke klassificeret som farligt affald. Affaldet deponeres for øjeblikket på virksomhedens egen grund, hvor den udgraver kalk, som anvendes i cementproduktionen, og dette medfører ingen særlige miljøproblemer.

| 8. | Fritagelsen er omfattet af den energiaftale, som den danske regering indgik med en række partier i Folketinget den 21. februar 2008. Aftalen består bl.a. i, at der fra 2010 indføres en afgift på udledning af kvælstofoxider (NOX). Da NOX-afgiften vil ramme den danske cementindustri hårdt, var det ifølge de danske myndigheder afgørende i forbindelse med dens udformning at sikre cementindustrien en rimelig afgiftsbelastning. For at sikre, at cementindustrien pålægges en afgift, som den vil kunne leve med uden at miste konkurrenceevne eller markedsandele, og samtidig skabe en miljøeffekt, vil de danske myndigheder indføre to afgiftsforanstaltninger for denne industri, nemlig et bundfradrag i forbindelse med NOX-afgiften og fuldstændig fritagelse af visse typer af affald for affaldsafgiften. De to foranstaltninger blev anmeldt til Kommissionen hver for sig (2), men de danske myndigheder mener alligevel, at de bør vurderes under ét. |
| --- | --- |

8.

Fritagelsen er omfattet af den energiaftale, som den danske regering indgik med en række partier i Folketinget den 21. februar 2008. Aftalen består bl.a. i, at der fra 2010 indføres en afgift på udledning af kvælstofoxider (NOX). Da NOX-afgiften vil ramme den danske cementindustri hårdt, var det ifølge de danske myndigheder afgørende i forbindelse med dens udformning at sikre cementindustrien en rimelig afgiftsbelastning. For at sikre, at cementindustrien pålægges en afgift, som den vil kunne leve med uden at miste konkurrenceevne eller markedsandele, og samtidig skabe en miljøeffekt, vil de danske myndigheder indføre to afgiftsforanstaltninger for denne industri, nemlig et bundfradrag i forbindelse med NOX-afgiften og fuldstændig fritagelse af visse typer af affald for affaldsafgiften. De to foranstaltninger blev anmeldt til Kommissionen hver for sig (2), men de danske myndigheder mener alligevel, at de bør vurderes under ét.

| 9. | Det nationale retsgrundlag for foranstaltningen er Lov om ændring af lov om afgift af affald og råstoffer. |
| --- | --- |

9.

Det nationale retsgrundlag for foranstaltningen er Lov om ændring af lov om afgift af affald og råstoffer.

| 10. | Danmark har givet tilsagn om at fremlægge årsrapporter, som indeholder love og/eller andre bestemmelser om indførelsen af støtten og en nærmere angivelse af, hvilke virksomhedskategorier der kan opnå afgiftslempelser og -fritagelser, og hvilke økonomiske sektorer der berøres mest af afgiftslempelserne og -fritagelserne. Endelig har Danmark forpligtet sig til at udarbejde detaljerede opgørelser over støtten, at sikre, at disse detaljerede opgørelser opbevares i 10 år fra det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, og at fremlægge dem på Kommissionens anmodning. |
| --- | --- |

10.

Danmark har givet tilsagn om at fremlægge årsrapporter, som indeholder love og/eller andre bestemmelser om indførelsen af støtten og en nærmere angivelse af, hvilke virksomhedskategorier der kan opnå afgiftslempelser og -fritagelser, og hvilke økonomiske sektorer der berøres mest af afgiftslempelserne og -fritagelserne. Endelig har Danmark forpligtet sig til at udarbejde detaljerede opgørelser over støtten, at sikre, at disse detaljerede opgørelser opbevares i 10 år fra det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, og at fremlægge dem på Kommissionens anmodning.

| 11. | Fritagelsen anmeldes for perioden 1. januar 2008 til 1. januar 2018 eller, hvis Kommissionen ikke har godkendt den på dette tidspunkt, for 10 år fra godkendelsestidspunktet. Fritagelsen forventes at give staten et provenutab på ca. 10 mio. DKK årligt eller på 100 mio. DKK i den tiårige periode, som anmeldelsen omfatter. |
| --- | --- |

11.

Fritagelsen anmeldes for perioden 1. januar 2008 til 1. januar 2018 eller, hvis Kommissionen ikke har godkendt den på dette tidspunkt, for 10 år fra godkendelsestidspunktet. Fritagelsen forventes at give staten et provenutab på ca. 10 mio. DKK årligt eller på 100 mio. DKK i den tiårige periode, som anmeldelsen omfatter.

| 12. | Som nævnt ovenfor findes der kun én cementproducent i Danmark, og de danske myndigheder forventer derfor, at fritagelsen kun kommer til at omfatte en enkelt virksomhed, nemlig Aalborg Portland A/S (herefter kaldet »Aalborg Portland«). |
| --- | --- |

12.

Som nævnt ovenfor findes der kun én cementproducent i Danmark, og de danske myndigheder forventer derfor, at fritagelsen kun kommer til at omfatte en enkelt virksomhed, nemlig Aalborg Portland A/S (herefter kaldet »Aalborg Portland«).

2.1.   Oplysninger om støttemodtagerens situation

| 13. | Som anført ovenfor ville indførelsen af NOX-afgiften ifølge de danske myndigheder ramme cementindustrien (Aalborg Portland) hårdt. Aalborg Portland fremstiller grå og hvid cement. Grå cement anvendes som bindemiddel i beton, der bruges som byggemateriale ved infrastrukturer, broer og bygninger, havne og lufthavne. Hvid cement anvendes hovedsagelig til dekorationsformål og, blandet med beton eller mørtel, som bindemiddel i hvide fugematerialer til badeværelser, til swimmingpools, bygninger og vejbarrierer. Som det fremgår nedenfor, indgår både grå og hvid cement i samhandelen mellem EU-medlemsstaterne og den internationale handel. |
| --- | --- |

13.

Som anført ovenfor ville indførelsen af NOX-afgiften ifølge de danske myndigheder ramme cementindustrien (Aalborg Portland) hårdt. Aalborg Portland fremstiller grå og hvid cement. Grå cement anvendes som bindemiddel i beton, der bruges som byggemateriale ved infrastrukturer, broer og bygninger, havne og lufthavne. Hvid cement anvendes hovedsagelig til dekorationsformål og, blandet med beton eller mørtel, som bindemiddel i hvide fugematerialer til badeværelser, til swimmingpools, bygninger og vejbarrierer. Som det fremgår nedenfor, indgår både grå og hvid cement i samhandelen mellem EU-medlemsstaterne og den internationale handel.

| 14. | Aalborg Portland udleder årligt over 8 mio. kg NOX
   (3). De danske myndigheder har oplyst, at cementindustrien har særlig store udledninger pr. energienhed fra stationære anlæg og risikerer at blive særlig hårdt ramt af indførelsen af en NOX-afgift, når det gælder dens omsætning eller energiforbrug. Som illustration heraf har de danske myndigheder fremlagt oplysninger, der viser, at cementindustrien selv med det planlagte bundfradrag vil udlede betydeligt større mængder end den øvrige industri og off-shore aktiviteter i Nordsøen og dermed skal betale en højere afgift end disse (4). |
| --- | --- |

14.

Aalborg Portland udleder årligt over 8 mio. kg NOX
   (3). De danske myndigheder har oplyst, at cementindustrien har særlig store udledninger pr. energienhed fra stationære anlæg og risikerer at blive særlig hårdt ramt af indførelsen af en NOX-afgift, når det gælder dens omsætning eller energiforbrug. Som illustration heraf har de danske myndigheder fremlagt oplysninger, der viser, at cementindustrien selv med det planlagte bundfradrag vil udlede betydeligt større mængder end den øvrige industri og off-shore aktiviteter i Nordsøen og dermed skal betale en højere afgift end disse (4).

| 15. | Det indgår allerede i Aalborg Portlands miljøpolitik, at udledningen og energiforbruget skal reduceres, og at der skal udvikles og anvendes renere teknologier, hvor det er muligt (5). |
| --- | --- |

15.

Det indgår allerede i Aalborg Portlands miljøpolitik, at udledningen og energiforbruget skal reduceres, og at der skal udvikles og anvendes renere teknologier, hvor det er muligt (5).

| 16. | De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at Aalborg Portland på trods af det planlagte bundfradrag skal afholde meromkostninger på ca. 17 mio. DKK som følge af NOX-afgiften. Det svarer til 53 % af den afgift, der skulle have været betalt uden fradraget (6). De danske myndigheder har desuden påpeget, at cementindustrien forventes at bidrage til NOX-reduktionen med 0,56 mio. kg, dvs. ca. 10 % af den samlede NOX-reduktion, som afgiften forventes at medføre. |
| --- | --- |

16.

De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at Aalborg Portland på trods af det planlagte bundfradrag skal afholde meromkostninger på ca. 17 mio. DKK som følge af NOX-afgiften. Det svarer til 53 % af den afgift, der skulle have været betalt uden fradraget (6). De danske myndigheder har desuden påpeget, at cementindustrien forventes at bidrage til NOX-reduktionen med 0,56 mio. kg, dvs. ca. 10 % af den samlede NOX-reduktion, som afgiften forventes at medføre.

| 17. | Ifølge de danske myndigheder skulle Aalborg Portland allerede i 2007 betale miljøafgifter på 50,2 mio. DKK, og indførelsen af NOX-afgiften pålægger yderligere virksomheden en tung finansiel byrde. For at lette den byrde, som den nye NOX-afgift vil medføre, ønsker Danmark at fritage støttemodtageren for affaldsafgiften. |
| --- | --- |

17.

Ifølge de danske myndigheder skulle Aalborg Portland allerede i 2007 betale miljøafgifter på 50,2 mio. DKK, og indførelsen af NOX-afgiften pålægger yderligere virksomheden en tung finansiel byrde. For at lette den byrde, som den nye NOX-afgift vil medføre, ønsker Danmark at fritage støttemodtageren for affaldsafgiften.

| 18. | Som bevis på, at affaldsafgiften udgør en betydelig omkostning for Aalborg Portland har de danske myndigheder fremlagt følgende oplysninger: | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- |
| Produktionsomkostninger (DKK pr. ton) | [...] (7) | [...] |
| Gennemsnitlig affaldsafgift (DKK pr. ton) | 4,33 | 2,84 |
| Affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne | 1,1 % | 0,7 % |
| Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne |

18.

Som bevis på, at affaldsafgiften udgør en betydelig omkostning for Aalborg Portland har de danske myndigheder fremlagt følgende oplysninger:

2007

2008

Produktionsomkostninger (DKK pr. ton)

[...] (7)

[...]

Gennemsnitlig affaldsafgift (DKK pr. ton)

4,33

2,84

Affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

1,1 %

0,7 %

Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

| 19. | Ifølge de danske myndigheder er cementindustrien ikke i stand til at vælte de betydelige omkostningsstigninger over på sine kunder, fordi markedsprisen på cement fastsættes på det internationale marked, og konkurrerende importeret cement ikke i samme omfang pålægges tilsvarende afgifter, såsom NOX-afgiften. |
| --- | --- |

19.

Ifølge de danske myndigheder er cementindustrien ikke i stand til at vælte de betydelige omkostningsstigninger over på sine kunder, fordi markedsprisen på cement fastsættes på det internationale marked, og konkurrerende importeret cement ikke i samme omfang pålægges tilsvarende afgifter, såsom NOX-afgiften.

| 20. | Udviklingen i importen, eksporten og omsætningen i Danmark i perioden 1999-2008 (i mio. EUR): | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import | 9,91 | 12,49 | 11,74 | 12,68 | 10,04 | 10,58 | 13,48 | 16,19 | 14,47 | 18,80 |
| Eksport | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Skøn over omsætning | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Handelsintensitet (import + eksport)/(import + omsætning) | 35 % | 37 % | 37 % | 40 % | 35 % | 29 % | 39 % | 37 % | 41 % | 42 % |
| Tabel 2: Den danske cementindustris handelsintensitet i perioden 1999-2008

  Kilde: Danmarks Statistik |

20.

Udviklingen i importen, eksporten og omsætningen i Danmark i perioden 1999-2008 (i mio. EUR):

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Import

9,91

12,49

11,74

12,68

10,04

10,58

13,48

16,19

14,47

18,80

Eksport

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Skøn over omsætning

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Handelsintensitet (import + eksport)/(import + omsætning)

35 %

37 %

37 %

40 %

35 %

29 %

39 %

37 %

41 %

42 %

Tabel 2: Den danske cementindustris handelsintensitet i perioden 1999-2008

Kilde: Danmarks Statistik

| 21. | Ifølge disse tal steg den danske cementindustris gennemsnitlige handelsintensitet fra 35 % i 1998 til 42 % i 2008. |
| --- | --- |

21.

Ifølge disse tal steg den danske cementindustris gennemsnitlige handelsintensitet fra 35 % i 1998 til 42 % i 2008.

| 22. | Med henblik på en analyse af handelen pr. produkt har de danske myndigheder fremført, at Aalborg Portland eksporterer [...] % af sin produktion af hvid cement og [...] % af sin produktion af grå cement. Ved anvendelse af samme formel som i tabel 2 ovenfor opdelt på de enkelte produkter opnås følgende handelsintensitet i perioden 1999-2008: | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hvid cement | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Grå cement | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Tabel 3: Den danske cementindustris handelsintensitet for hvid og grå cement i perioden 1999-2008

  Kilde: Danmarks Statistik |

22.

Med henblik på en analyse af handelen pr. produkt har de danske myndigheder fremført, at Aalborg Portland eksporterer [...] % af sin produktion af hvid cement og [...] % af sin produktion af grå cement. Ved anvendelse af samme formel som i tabel 2 ovenfor opdelt på de enkelte produkter opnås følgende handelsintensitet i perioden 1999-2008:

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Hvid cement

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Grå cement

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Tabel 3: Den danske cementindustris handelsintensitet for hvid og grå cement i perioden 1999-2008

Kilde: Danmarks Statistik

| 23. | Ved at forhøje cementprisen med de stigende NOX-afgifter ville Aalborg Portland derfor miste markedsandele til udenlandske konkurrenter. Aalborg Portland har planer om en mindre prisstigning på ca. [...] % til næste år samt de følgende år. Stigende priser på energi og råmaterialer vil medføre omkostningsstigninger svarende til [...] % af Aalborg Portlands omsætning næste år. En NOX-afgift uden bundfradrag ville yderligere skade virksomhedens konkurrenceevne på det danske marked til fordel for udenlandske konkurrenter og ramme dens eksport hårdt. For 2009 ventes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] %, og NOX-afgiften vil med bundfradraget tegne sig for 1,78 % af virksomhedens omsætning. |
| --- | --- |

23.

Ved at forhøje cementprisen med de stigende NOX-afgifter ville Aalborg Portland derfor miste markedsandele til udenlandske konkurrenter. Aalborg Portland har planer om en mindre prisstigning på ca. [...] % til næste år samt de følgende år. Stigende priser på energi og råmaterialer vil medføre omkostningsstigninger svarende til [...] % af Aalborg Portlands omsætning næste år. En NOX-afgift uden bundfradrag ville yderligere skade virksomhedens konkurrenceevne på det danske marked til fordel for udenlandske konkurrenter og ramme dens eksport hårdt. For 2009 ventes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] %, og NOX-afgiften vil med bundfradraget tegne sig for 1,78 % af virksomhedens omsætning.

| 24. | I 2004 havde virksomheden en hjemmemarkedsandel på [...] %, som siden er faldet gradvis hvert år til [...] % i 2008 (8). Med hensyn til markedsandelen i andre lande i samme periode, steg den fra [...] % til [...] % i de nordiske lande (Norge, Sverige og Finland), holdt sig konstant på ca. [...] % i Tyskland og [...] i USA, mens den faldt fra [...] % til [...] % i Det Forenede Kongerige. Ifølge de oplysninger, de danske myndigheder har fremlagt, indstillede Aalborg Portland sin eksport til [...] fra [...], fordi priserne på dette marked er lavere end dens variable produktionsomkostninger. |
| --- | --- |

24.

I 2004 havde virksomheden en hjemmemarkedsandel på [...] %, som siden er faldet gradvis hvert år til [...] % i 2008 (8). Med hensyn til markedsandelen i andre lande i samme periode, steg den fra [...] % til [...] % i de nordiske lande (Norge, Sverige og Finland), holdt sig konstant på ca. [...] % i Tyskland og [...] i USA, mens den faldt fra [...] % til [...] % i Det Forenede Kongerige. Ifølge de oplysninger, de danske myndigheder har fremlagt, indstillede Aalborg Portland sin eksport til [...] fra [...], fordi priserne på dette marked er lavere end dens variable produktionsomkostninger.

| 25. | Hvad angår Aalborg Portlands gennemsnitlige salgspriser og markedsandele, har de danske myndigheder fremlagt oplysningerne i tabel 4 nedenfor, som viser, at de gennemsnitlige salgspriser ser ud til at være negativt korreleret til virksomhedens hjemmemarkedsandel. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omsætning (mio. DKK) | 1 486 | 1 605 | 1 466 | 1 453 | 1 391 | 1 375 | 1 453 | 1 807 | 1 960 | 1 793 |
| Salgsvolumen (1 000 ton) | 2 552 | 2 621 | 2 658 | 2 685 | 2 619 | 2 917 | 2 891 | 2 889 | 2 838 | 2 558 |
| Gennemsnitspris pr. ton (omsætning/salgsvolumen) | 582 | 612 | 551 | 541 | 531 | 471 | 502 | 625 | 690 | 700 |
| Hjemmemarkedsandel | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Tabel 4: Aalborg Portlands gennemsnitspriser og markedsandele i perioden 1999-2008 |

25.

Hvad angår Aalborg Portlands gennemsnitlige salgspriser og markedsandele, har de danske myndigheder fremlagt oplysningerne i tabel 4 nedenfor, som viser, at de gennemsnitlige salgspriser ser ud til at være negativt korreleret til virksomhedens hjemmemarkedsandel.

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Omsætning (mio. DKK)

1 486

1 605

1 466

1 453

1 391

1 375

1 453

1 807

1 960

1 793

Salgsvolumen (1 000 ton)

2 552

2 621

2 658

2 685

2 619

2 917

2 891

2 889

2 838

2 558

Gennemsnitspris pr. ton (omsætning/salgsvolumen)

582

612

551

541

531

471

502

625

690

700

Hjemmemarkedsandel

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Tabel 4: Aalborg Portlands gennemsnitspriser og markedsandele i perioden 1999-2008

| 26. | Aalborg Portlands faldende hjemmemarkedsandel har givet andre virksomheder, der sælger cement, mulighed for at ekspandere på det danske marked. Ifølge de danske myndigheders oplysninger findes der en række aktive sælgere på det danske cementmarked, bl.a. Heidelberg Zement (Randers Zement) og Dyckerhoff Zement (9). Disse opererer med prisstigninger på omkring 2-3 %, og Aalborg Portland kan forvente at miste kunder, hvis ikke den kan matche sine konkurrenters prisstigninger. I så fald mener de danske myndigheder, at Aalborg Portland kan forvente en salgsnedgang på omkring [...] %. |
| --- | --- |

26.

Aalborg Portlands faldende hjemmemarkedsandel har givet andre virksomheder, der sælger cement, mulighed for at ekspandere på det danske marked. Ifølge de danske myndigheders oplysninger findes der en række aktive sælgere på det danske cementmarked, bl.a. Heidelberg Zement (Randers Zement) og Dyckerhoff Zement (9). Disse opererer med prisstigninger på omkring 2-3 %, og Aalborg Portland kan forvente at miste kunder, hvis ikke den kan matche sine konkurrenters prisstigninger. I så fald mener de danske myndigheder, at Aalborg Portland kan forvente en salgsnedgang på omkring [...] %.

3.   DANMARKS HOLDNING

| 27. | De danske myndigheder mener, at ordningen opfylder betingelserne i EF-retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (10) (herefter kaldet »retningslinjerne«), kapitel 4, punkt 155-159 om miljøafgiftslempelsers eller -fritagelsers nødvendighed og proportionalitet. Hvad især angår nødvendighed og proportionalitet, fremfører de danske myndigheder, at fritagelsen for affaldsafgiften bør ses i sammenhæng med den nævnte lempelse af NOX-afgiften for cementindustrien, da begge foranstaltninger var afgørende for aftalen om indførelse af NOX-afgiften. |
| --- | --- |

27.

De danske myndigheder mener, at ordningen opfylder betingelserne i EF-retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (10) (herefter kaldet »retningslinjerne«), kapitel 4, punkt 155-159 om miljøafgiftslempelsers eller -fritagelsers nødvendighed og proportionalitet. Hvad især angår nødvendighed og proportionalitet, fremfører de danske myndigheder, at fritagelsen for affaldsafgiften bør ses i sammenhæng med den nævnte lempelse af NOX-afgiften for cementindustrien, da begge foranstaltninger var afgørende for aftalen om indførelse af NOX-afgiften.

4.   VURDERING

4.1.   Statsstøtte

| 28. | Efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.« |
| --- | --- |

28.

Efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«

| 29. | Den planlagte afgiftsfritagelse giver staten et provenutab, dvs. at den finansieres ved hjælp af statsmidler. |
| --- | --- |

29.

Den planlagte afgiftsfritagelse giver staten et provenutab, dvs. at den finansieres ved hjælp af statsmidler.

| 30. | Der foreligger nyere retspraksis (11) vedrørende fortolkningen af begreberne fordel og selektivitet. I Gibraltar-dommen blev der fastlagt en standardstatsstøtteanalyse i skattesager. Retten fastslog, at en sådan analyse skulle bestå i: (1) identifikation af referenceordningen, (2) fastlæggelse af undtagelsen fra referenceordningen og (3) muligheden for at erklære undtagelsen berettiget på grundlag af systemets karakter og almindelige opbygning (dvs. spørgsmålet om, hvorvidt fordel og selektivitet er afledt direkte af de grundlæggende eller ledende principper i den pågældende medlemsstats skattesystem). |
| --- | --- |

30.

Der foreligger nyere retspraksis (11) vedrørende fortolkningen af begreberne fordel og selektivitet. I Gibraltar-dommen blev der fastlagt en standardstatsstøtteanalyse i skattesager. Retten fastslog, at en sådan analyse skulle bestå i: (1) identifikation af referenceordningen, (2) fastlæggelse af undtagelsen fra referenceordningen og (3) muligheden for at erklære undtagelsen berettiget på grundlag af systemets karakter og almindelige opbygning (dvs. spørgsmålet om, hvorvidt fordel og selektivitet er afledt direkte af de grundlæggende eller ledende principper i den pågældende medlemsstats skattesystem).

| 31. | Hvad angår begrebet selektiv fordel, skal Kommissionen således først fastlægge referenceordningen. I den foreliggende sag mener Kommissionen i overensstemmelse med standardanalysen, at referenceordningen er affaldsafgiftsordningen, da den er det eneste afgiftssystem, der er relevant for afgiftsreduktionen og -håndteringen. |
| --- | --- |

31.

Hvad angår begrebet selektiv fordel, skal Kommissionen således først fastlægge referenceordningen. I den foreliggende sag mener Kommissionen i overensstemmelse med standardanalysen, at referenceordningen er affaldsafgiftsordningen, da den er det eneste afgiftssystem, der er relevant for afgiftsreduktionen og -håndteringen.

| 32. | Da fritagelsen reducerer de omkostninger, der normalt er indbefattet i den pågældende virksomheds driftsomkostninger, giver den cementproducenterne en økonomisk fordel frem for andre afgiftspligtige virksomheder. |
| --- | --- |

32.

Da fritagelsen reducerer de omkostninger, der normalt er indbefattet i den pågældende virksomheds driftsomkostninger, giver den cementproducenterne en økonomisk fordel frem for andre afgiftspligtige virksomheder.

| 33. | Referenceordningens formål er at afgiftsbelaste affald efter bestemte miljømæssige kriterier og ud fra et bestemt affaldshierarki. Den fuldstændige fritagelse for affaldsafgiften betyder, at støttemodtageren kommer til at stå uden for ordningen. Afgiftens incitament, nemlig at nedbringe affaldsmængderne og følge affaldshierarkiet, vil således forsvinde. Kommissionen mener derfor ikke, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften i forbindelse med affald fra cementproduktion kan anses for at være i overensstemmelse med det nationale afgiftssystems karakter og opbygning. |
| --- | --- |

33.

Referenceordningens formål er at afgiftsbelaste affald efter bestemte miljømæssige kriterier og ud fra et bestemt affaldshierarki. Den fuldstændige fritagelse for affaldsafgiften betyder, at støttemodtageren kommer til at stå uden for ordningen. Afgiftens incitament, nemlig at nedbringe affaldsmængderne og følge affaldshierarkiet, vil således forsvinde. Kommissionen mener derfor ikke, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften i forbindelse med affald fra cementproduktion kan anses for at være i overensstemmelse med det nationale afgiftssystems karakter og opbygning.

| 34. | Den planlagte afgiftslempelse for cementindustrien fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen på de relevante markeder, hvor cement konkurrerer med andre produkter. Foranstaltningen vil også kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, da cement indgår i samhandelen såvel i EU som på verdensplan. |
| --- | --- |

34.

Den planlagte afgiftslempelse for cementindustrien fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen på de relevante markeder, hvor cement konkurrerer med andre produkter. Foranstaltningen vil også kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, da cement indgår i samhandelen såvel i EU som på verdensplan.

| 35. | Af ovennævnte årsager mener Kommissionen, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften på cementproduktion skal betragtes som statsstøtte, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

35.

Af ovennævnte årsager mener Kommissionen, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften på cementproduktion skal betragtes som statsstøtte, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| 36. | De danske myndigheder har opfyldt deres forpligtelse efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3, ved at anmelde støtteforanstaltningen, inden den gennemføres. Det var på anmeldelsestidspunktet planlagt, at ordningen skulle begynde den 1. januar 2008. Den indeholder dog en »standstill«-klausul, som gør dens ikrafttræden betinget af Kommissionens godkendelse. |
| --- | --- |

36.

De danske myndigheder har opfyldt deres forpligtelse efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3, ved at anmelde støtteforanstaltningen, inden den gennemføres. Det var på anmeldelsestidspunktet planlagt, at ordningen skulle begynde den 1. januar 2008. Den indeholder dog en »standstill«-klausul, som gør dens ikrafttræden betinget af Kommissionens godkendelse.

4.2.   Støttens forenelighed

| 37. | Retningslinjerne, især kapitel 4 vedrørende »Støtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser«, omhandler den type miljøafgiftslempelse, som anmeldelsen i den foreliggende sag vedrører. Kommissionen vil derfor lægge retningslinjernes kapitel 4, og nærmere bestemt punkt 151-159, til grund for sin vurdering af, om foranstaltningen er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

37.

Retningslinjerne, især kapitel 4 vedrørende »Støtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser«, omhandler den type miljøafgiftslempelse, som anmeldelsen i den foreliggende sag vedrører. Kommissionen vil derfor lægge retningslinjernes kapitel 4, og nærmere bestemt punkt 151-159, til grund for sin vurdering af, om foranstaltningen er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.1.   Miljøfordele

| 38. | I henhold til retningslinjernes punkt 151 vil støtte i form af miljøafgiftslempelser eller -fritagelser blive betragtet som forenelig med fællesmarkedet, forudsat at den i det mindste indirekte bidrager til at forbedre miljøbeskyttelsesniveauet, og at afgiftslempelserne og -fritagelserne ikke underminerer det overordnede mål. |
| --- | --- |

38.

I henhold til retningslinjernes punkt 151 vil støtte i form af miljøafgiftslempelser eller -fritagelser blive betragtet som forenelig med fællesmarkedet, forudsat at den i det mindste indirekte bidrager til at forbedre miljøbeskyttelsesniveauet, og at afgiftslempelserne og -fritagelserne ikke underminerer det overordnede mål.

| 39. | De danske myndigheder fremfører, at fritagelsen for affaldsafgiften var en væsentlig del af aftalen om energipakken, idet cementindustrien så ville få et afgiftsniveau på især miljøområdet, som den generelt set kunne leve med. Herved ville Danmark få mulighed for at fastsætte høje nominelle afgiftssatser. Ifølge de danske myndigheder vil indførelsen af NOX-afgiften således indirekte forbedre miljøbeskyttelsen. Kommissionen betvivler, at fordelen ved en anden miljøafgift med et andet formål kan tages i betragtning i denne forbindelse. Uanset NOX-afgiften vil den planlagte fritagelse for affaldsafgiften sætte Danmark i stand til at opretholde de nuværende forholdsvis høje affaldsafgifter. Det indebærer derfor en indirekte miljøfordel, at det generelle affaldsafgiftsniveau kan opretholdes. |
| --- | --- |

39.

De danske myndigheder fremfører, at fritagelsen for affaldsafgiften var en væsentlig del af aftalen om energipakken, idet cementindustrien så ville få et afgiftsniveau på især miljøområdet, som den generelt set kunne leve med. Herved ville Danmark få mulighed for at fastsætte høje nominelle afgiftssatser. Ifølge de danske myndigheder vil indførelsen af NOX-afgiften således indirekte forbedre miljøbeskyttelsen. Kommissionen betvivler, at fordelen ved en anden miljøafgift med et andet formål kan tages i betragtning i denne forbindelse. Uanset NOX-afgiften vil den planlagte fritagelse for affaldsafgiften sætte Danmark i stand til at opretholde de nuværende forholdsvis høje affaldsafgifter. Det indebærer derfor en indirekte miljøfordel, at det generelle affaldsafgiftsniveau kan opretholdes.

4.2.2.   Afgiftslempelser, der overstiger Fællesskabets harmoniserede minimumsafgiftssatser, og andre afgiftslempelser

| 40. | Statsstøttereglerne for miljøafgiftslempelser og -fritagelser bygger på det princip, at man accepterer situationer, hvor Fællesskabets afgiftssatser overholdes, men at man indtager en strengere holdning i situationer, hvor støttemodtagerne ikke får de lige vilkår, som minimumsafgiftssatserne skal sikre, eller hvor den pågældende afgift ikke er blevet harmoniseret på fællesskabsplan. |
| --- | --- |

40.

Statsstøttereglerne for miljøafgiftslempelser og -fritagelser bygger på det princip, at man accepterer situationer, hvor Fællesskabets afgiftssatser overholdes, men at man indtager en strengere holdning i situationer, hvor støttemodtagerne ikke får de lige vilkår, som minimumsafgiftssatserne skal sikre, eller hvor den pågældende afgift ikke er blevet harmoniseret på fællesskabsplan.

| 41. | Efter retningslinjernes punkt 154 sammenholdt med punkt 153 og157 betragtes støtte i form af lempelse af eller fritagelse for miljøafgifter, der ikke er harmoniserede, som forenelige med fællesmarkedet som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i en tiårig periode, forudsat at de er nødvendige og proportionelle, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159. |
| --- | --- |

41.

Efter retningslinjernes punkt 154 sammenholdt med punkt 153 og157 betragtes støtte i form af lempelse af eller fritagelse for miljøafgifter, der ikke er harmoniserede, som forenelige med fællesmarkedet som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i en tiårig periode, forudsat at de er nødvendige og proportionelle, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159.

| 42. | I den foreliggende sag er der ikke tale om en affaldsafgift, som er harmoniseret på fællesskabsplan, og Kommissionen skal derfor foretage en indgående analyse af fritagelsens nødvendighed og proportionalitet, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159. |
| --- | --- |

42.

I den foreliggende sag er der ikke tale om en affaldsafgift, som er harmoniseret på fællesskabsplan, og Kommissionen skal derfor foretage en indgående analyse af fritagelsens nødvendighed og proportionalitet, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159.

4.2.3.   Støttens nødvendighed

| 43. | Efter retningslinjernes punkt 158 er støtten nødvendig, hvis følgende tre betingelser alle er opfyldt. |
| --- | --- |

43.

Efter retningslinjernes punkt 158 er støtten nødvendig, hvis følgende tre betingelser alle er opfyldt.

1)   Objektive og klare kriterier

| 44. | For det første skal valget af støttemodtagere baseres på objektive og klare kriterier, og støtten skal i princippet ydes på samme måde for alle konkurrenter i samme sektor, hvis de er i samme faktuelle situation, jf. retningslinjernes punkt 158(a). |
| --- | --- |

44.

For det første skal valget af støttemodtagere baseres på objektive og klare kriterier, og støtten skal i princippet ydes på samme måde for alle konkurrenter i samme sektor, hvis de er i samme faktuelle situation, jf. retningslinjernes punkt 158(a).

| 45. | Fritagelsen for affaldsafgiften gælder en bestemt type affald, og kriterierne er fastsat ved lov. Kommissionen finder, at fritagelsen i den foreliggende sag opfylder betingelsen vedrørende objektivitet og klarhed. |
| --- | --- |

45.

Fritagelsen for affaldsafgiften gælder en bestemt type affald, og kriterierne er fastsat ved lov. Kommissionen finder, at fritagelsen i den foreliggende sag opfylder betingelsen vedrørende objektivitet og klarhed.

2)   Betydelig stigning i produktionsomkostningerne

| 46. | For det andet skal miljøafgiften uden lempelser føre til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne, jf. retningslinjernes punkt 158(b). |
| --- | --- |

46.

For det andet skal miljøafgiften uden lempelser føre til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne, jf. retningslinjernes punkt 158(b).

| 47. | De danske myndigheder fremfører, at den stigning i produktionsomkostningerne, som indførelsen af NOX-afgiften medfører, bør tages i betragtning ved vurderingen af, om den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er nødvendig. Selv om NOX-afgiften af politiske årsager i Danmark kan være relevant for fritagelsen for affaldsafgiften, er der dog ingen logisk forbindelse mellem NOX-afgiften og affaldsafgiften. De to afgifter har ganske vist begge miljømæssige formål, men mens den ene tager sigte på nedbringelse af NOX-udledningen, tager den anden sigte på at opnå en bedre affaldshåndtering og en reduktion af affaldsmængderne. Kommissionen tvivler derfor på, at der ved vurderingen af den planlagte fritagelse for affaldsafgiften kan tages hensyn til de øgede produktionsomkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften medfører. Umiddelbart mener Kommissionen i stedet, at det i forbindelse med fritagelsen for affaldsafgiften er den finansielle byrde, som affaldsafgiften medfører, der skal tages i betragtning. At fritagelsen for affaldsafgiften og nedsættelsen af NOX-afgiften skal vurderes særskilt, støttes også af, at fritagelsen for affaldsafgiften efter planen skulle træde i kraft før indførelsen af NOX-afgiften, dvs. at omkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften måtte medføre, endnu ikke ville være opstået på det tidspunkt, hvor det var planen, at fritagelsen for affaldsafgiften skulle træde i kraft. Da affaldsafgiften ikke ændres, er der ingen »stigning« i produktionsomkostningerne. Ifølge de fremlagte oplysninger udgør affaldsafgiften 0,7-1 % af produktionsomkostningerne. Kommissionen betvivler, at en så lille andel kan anses for betydelig, og er derfor foreløbig af den opfattelse, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften ikke opfylder denne betingelse. |
| --- | --- |

47.

De danske myndigheder fremfører, at den stigning i produktionsomkostningerne, som indførelsen af NOX-afgiften medfører, bør tages i betragtning ved vurderingen af, om den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er nødvendig. Selv om NOX-afgiften af politiske årsager i Danmark kan være relevant for fritagelsen for affaldsafgiften, er der dog ingen logisk forbindelse mellem NOX-afgiften og affaldsafgiften. De to afgifter har ganske vist begge miljømæssige formål, men mens den ene tager sigte på nedbringelse af NOX-udledningen, tager den anden sigte på at opnå en bedre affaldshåndtering og en reduktion af affaldsmængderne. Kommissionen tvivler derfor på, at der ved vurderingen af den planlagte fritagelse for affaldsafgiften kan tages hensyn til de øgede produktionsomkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften medfører. Umiddelbart mener Kommissionen i stedet, at det i forbindelse med fritagelsen for affaldsafgiften er den finansielle byrde, som affaldsafgiften medfører, der skal tages i betragtning. At fritagelsen for affaldsafgiften og nedsættelsen af NOX-afgiften skal vurderes særskilt, støttes også af, at fritagelsen for affaldsafgiften efter planen skulle træde i kraft før indførelsen af NOX-afgiften, dvs. at omkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften måtte medføre, endnu ikke ville være opstået på det tidspunkt, hvor det var planen, at fritagelsen for affaldsafgiften skulle træde i kraft. Da affaldsafgiften ikke ændres, er der ingen »stigning« i produktionsomkostningerne. Ifølge de fremlagte oplysninger udgør affaldsafgiften 0,7-1 % af produktionsomkostningerne. Kommissionen betvivler, at en så lille andel kan anses for betydelig, og er derfor foreløbig af den opfattelse, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften ikke opfylder denne betingelse.

3)   Umuligt at vælte den betydelige stigning i produktionsomkostningerne over på forbrugerne

| 48. | For det tredje må ovennævnte betydelige stigning i produktionsomkostningerne ikke kunne væltes over på forbrugerne, uden at det fører til betydelig salgsnedgang, jf. retningslinjernes punkt 158(c). I denne forbindelse kan medlemsstaterne fremlægge skøn over bl.a. den berørte sektors priselasticitet på det relevante geografiske marked samt skøn over mistet salg og/eller lavere fortjenester for virksomhederne i den berørte sektor eller kategori. |
| --- | --- |

48.

For det tredje må ovennævnte betydelige stigning i produktionsomkostningerne ikke kunne væltes over på forbrugerne, uden at det fører til betydelig salgsnedgang, jf. retningslinjernes punkt 158(c). I denne forbindelse kan medlemsstaterne fremlægge skøn over bl.a. den berørte sektors priselasticitet på det relevante geografiske marked samt skøn over mistet salg og/eller lavere fortjenester for virksomhederne i den berørte sektor eller kategori.

| 49. | De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at støttemodtageren har en handelsintensitet på ca. 40 % (se tabel 2). Ifølge disse oplysninger vil handelsintensiteten for grå cement være på [...] %, mens den for hvid cement vil være på [...] %. Til sammenligning skal der som led i vurderingen af risikoen for kulstoflækage for visse energiintensive industrier efter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/29/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (12) foretages tilsvarende beregninger af omkostningsstigningen som følge af CO2-omkostningerne. Efter dette direktivs artikel 10a, stk. 15, udgør en stigning i produktionsomkostningerne på mindst 5 %, beregnet som en andel af bruttoværditilvæksten, sammen med en handelsintensitet på mindst 10 % en risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter, der er underlagt mindre CO2-restriktioner. Danmark har vist, at handelsintensiteten ligger langt over 10 % for cementproduktionen i gennemsnit, og for hvid og grå cement betragtet særskilt. Kommissionen mener derfor, at cementindustrien, hvis der skulle ske en betydelig omkostningsstigning, har en tilstrækkelig høj handelsintensitet til, at der er risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter i lande såvel i som uden for EU. |
| --- | --- |

49.

De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at støttemodtageren har en handelsintensitet på ca. 40 % (se tabel 2). Ifølge disse oplysninger vil handelsintensiteten for grå cement være på [...] %, mens den for hvid cement vil være på [...] %. Til sammenligning skal der som led i vurderingen af risikoen for kulstoflækage for visse energiintensive industrier efter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/29/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (12) foretages tilsvarende beregninger af omkostningsstigningen som følge af CO2-omkostningerne. Efter dette direktivs artikel 10a, stk. 15, udgør en stigning i produktionsomkostningerne på mindst 5 %, beregnet som en andel af bruttoværditilvæksten, sammen med en handelsintensitet på mindst 10 % en risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter, der er underlagt mindre CO2-restriktioner. Danmark har vist, at handelsintensiteten ligger langt over 10 % for cementproduktionen i gennemsnit, og for hvid og grå cement betragtet særskilt. Kommissionen mener derfor, at cementindustrien, hvis der skulle ske en betydelig omkostningsstigning, har en tilstrækkelig høj handelsintensitet til, at der er risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter i lande såvel i som uden for EU.

| 50. | Dette støttes af de danske myndigheders udtalelse om, at den høje handelsintensitet og det forhold, at markedsandelene på udenlandske markeder er lave ([...] %), gør det umuligt at vælte en så betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne. I denne forbindelse skønner de danske myndigheder, at Aalborg Portlands omsætning vil falde med [...] %, hvis virksomheden udsættes for en betydelig omkostningsstigning. |
| --- | --- |

50.

Dette støttes af de danske myndigheders udtalelse om, at den høje handelsintensitet og det forhold, at markedsandelene på udenlandske markeder er lave ([...] %), gør det umuligt at vælte en så betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne. I denne forbindelse skønner de danske myndigheder, at Aalborg Portlands omsætning vil falde med [...] %, hvis virksomheden udsættes for en betydelig omkostningsstigning.

| 51. | Endvidere bemærker Kommissionen, at oplysningerne i tabel 4 viser, at der er negativ korrelation mellem hjemmemarkedsandelen og gennemsnitsprisen som illustreret i nedenstående figur. En sådan korrelation kan være tegn på, at en prisstigning medfører, at virksomheden mister markedsandele. Andre faktorer end prisstigningen kan dog naturligvis også have forårsaget nedgangen i hjemmemarkedsandelene. Denne konklusion tager navnlig ikke højde for Aalborg Portlands konkurrenters prisadfærd. For så vidt som disse konkurrenter var udsat for de samme omkostningsudsving som Aalborg Portland og havde matchet Aalborg Portlands prisændringer, er følgerne af en ensidig prisændring fra Aalborg Portlands side undervurderet i denne figur. |
| --- | --- |

51.

Endvidere bemærker Kommissionen, at oplysningerne i tabel 4 viser, at der er negativ korrelation mellem hjemmemarkedsandelen og gennemsnitsprisen som illustreret i nedenstående figur. En sådan korrelation kan være tegn på, at en prisstigning medfører, at virksomheden mister markedsandele. Andre faktorer end prisstigningen kan dog naturligvis også have forårsaget nedgangen i hjemmemarkedsandelene. Denne konklusion tager navnlig ikke højde for Aalborg Portlands konkurrenters prisadfærd. For så vidt som disse konkurrenter var udsat for de samme omkostningsudsving som Aalborg Portland og havde matchet Aalborg Portlands prisændringer, er følgerne af en ensidig prisændring fra Aalborg Portlands side undervurderet i denne figur.

Image

| 52. | Som det fremgår af tabel 4, er det forhold, at hjemmemarkedsandelen svinger en del, også tegn på konkurrence på markedet, hvilket naturligvis begrænser muligheden for at vælte omkostningerne over på forbrugerne. |
| --- | --- |

52.

Som det fremgår af tabel 4, er det forhold, at hjemmemarkedsandelen svinger en del, også tegn på konkurrence på markedet, hvilket naturligvis begrænser muligheden for at vælte omkostningerne over på forbrugerne.

| 53. | Endelig ser det ikke ud til, at Aalborg Portland ville være i stand til at vælte betydelige omkostningsstigninger over på kunderne (13). For som påpeget ovenfor forventes stigningerne i omkostningerne ved råmaterialer og energi at udgøre [...] % af virksomhedens omsætning i 2009. Desuden menes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] % i 2009. NOX-afgiften vil tegne sig for ca. 1,78 % af omsætningen, selv med det planlagte fradrag. På trods af disse omkostningsstigninger, og som anført i punkt 35, har de danske myndigheder også forklaret, at Aalborg Portland ikke vil kunne forhøje sine hjemmemarkedspriser med mere end de 2-3 % om året, som konkurrenterne også vil forhøje priserne med, og de har derved ladet forstå, at virksomheden ikke vil kunne vælte samtlige omkostningsstigninger over på forbrugerne, selv uden NOX-afgiften. |
| --- | --- |

53.

Endelig ser det ikke ud til, at Aalborg Portland ville være i stand til at vælte betydelige omkostningsstigninger over på kunderne (13). For som påpeget ovenfor forventes stigningerne i omkostningerne ved råmaterialer og energi at udgøre [...] % af virksomhedens omsætning i 2009. Desuden menes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] % i 2009. NOX-afgiften vil tegne sig for ca. 1,78 % af omsætningen, selv med det planlagte fradrag. På trods af disse omkostningsstigninger, og som anført i punkt 35, har de danske myndigheder også forklaret, at Aalborg Portland ikke vil kunne forhøje sine hjemmemarkedspriser med mere end de 2-3 % om året, som konkurrenterne også vil forhøje priserne med, og de har derved ladet forstå, at virksomheden ikke vil kunne vælte samtlige omkostningsstigninger over på forbrugerne, selv uden NOX-afgiften.

| 54. | På denne baggrund er Kommissionen nået frem til den foreløbige konklusion, at det ganske vist kan være vanskeligt for støttemodtageren at vælte en betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne, men at det ikke er påvist, at affaldsafgiften medfører en betydelig stigning, jf. punkt 47. Kommissionen betvivler derfor, at den anmeldte fritagelse er nødvendig. |
| --- | --- |

54.

På denne baggrund er Kommissionen nået frem til den foreløbige konklusion, at det ganske vist kan være vanskeligt for støttemodtageren at vælte en betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne, men at det ikke er påvist, at affaldsafgiften medfører en betydelig stigning, jf. punkt 47. Kommissionen betvivler derfor, at den anmeldte fritagelse er nødvendig.

4.2.4.   Støttens proportionalitet

| 55. | Med hensyn til proportionalitet skal de enkelte støttemodtagere ifølge retningslinjernes punkt 159 opfylde en af følgende betingelser:






  a) | de skal betale en andel af den nationale afgift, der stort set svarer til hver enkelt støttemodtagers miljøresultater sammenlignet med resultaterne for den bedste teknik inden for EØS-området. Støttemodtagerne kan højst opnå en lempelse, der svarer til stigningen i produktionsomkostningerne som følge af afgiften, med anvendelse af den bedste teknik, og som ikke kan væltes over på forbrugerne |
| --- | --- | --- |

55.

Med hensyn til proportionalitet skal de enkelte støttemodtagere ifølge retningslinjernes punkt 159 opfylde en af følgende betingelser:

a)

de skal betale en andel af den nationale afgift, der stort set svarer til hver enkelt støttemodtagers miljøresultater sammenlignet med resultaterne for den bedste teknik inden for EØS-området. Støttemodtagerne kan højst opnå en lempelse, der svarer til stigningen i produktionsomkostningerne som følge af afgiften, med anvendelse af den bedste teknik, og som ikke kan væltes over på forbrugerne

| b) | de skal betale mindst 20 % af den nationale afgift, medmindre en lavere sats kan begrundes |
| --- | --- |

b)

de skal betale mindst 20 % af den nationale afgift, medmindre en lavere sats kan begrundes

| c) | de kan indgå aftale med medlemsstaterne, hvorved de forpligter sig til at nå miljøbeskyttelsesmål, der har samme virkning, som hvis punkt 1 eller 2 eller minimumsafgiften i Fællesskabet blev anvendt. |
| --- | --- |

c)

de kan indgå aftale med medlemsstaterne, hvorved de forpligter sig til at nå miljøbeskyttelsesmål, der har samme virkning, som hvis punkt 1 eller 2 eller minimumsafgiften i Fællesskabet blev anvendt.

| 56. | De danske myndigheder har ikke kunnet bevise, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften opfylder nogen af ovennævnte betingelser. Hvad den første betingelse angår, har de forklaret, at de ikke er i besiddelse af oplysninger om den bedste teknik, og at dette heller ikke er et krav i forbindelse med den planlagte foranstaltning. Da foranstaltningen indebærer fuldstændig afgiftsfritagelse for det pågældende affald, kan anden betingelse heller ikke anses for at være opfyldt. Den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er ikke afhængig af, at der indgås miljøaftaler, dvs. at den tredje betingelse heller ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

56.

De danske myndigheder har ikke kunnet bevise, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften opfylder nogen af ovennævnte betingelser. Hvad den første betingelse angår, har de forklaret, at de ikke er i besiddelse af oplysninger om den bedste teknik, og at dette heller ikke er et krav i forbindelse med den planlagte foranstaltning. Da foranstaltningen indebærer fuldstændig afgiftsfritagelse for det pågældende affald, kan anden betingelse heller ikke anses for at være opfyldt. Den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er ikke afhængig af, at der indgås miljøaftaler, dvs. at den tredje betingelse heller ikke er opfyldt.

| 57. | Med fritagelsen for affaldsafgiften ville støttemodtageren ikke længere have noget incitament til at opfylde afgiftens formål. Kommissionen er derfor nået frem til den foreløbige konklusion, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften ikke er proportionel. |
| --- | --- |

57.

Med fritagelsen for affaldsafgiften ville støttemodtageren ikke længere have noget incitament til at opfylde afgiftens formål. Kommissionen er derfor nået frem til den foreløbige konklusion, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften ikke er proportionel.

4.3.   Konklusion

| 58. | På grundlag af denne foreløbige undersøgelse betvivler Kommissionen både støtteforanstaltningens nødvendighed og proportionalitet. |
| --- | --- |

58.

På grundlag af denne foreløbige undersøgelse betvivler Kommissionen både støtteforanstaltningens nødvendighed og proportionalitet.

| 59. | Kommissionen finder henvisningen til indførelsen af NOX-afgiften irrelevant, idet den NOX-afgift, som støttemodtageren skal betale, på ingen måde vil bidrage til at opfylde affaldsafgiftens formål. At der ikke er nogen objektiv forbindelse mellem de to foranstaltninger, støttes desuden af, at deres planlagte varighed kun delvis falder sammen. |
| --- | --- |

59.

Kommissionen finder henvisningen til indførelsen af NOX-afgiften irrelevant, idet den NOX-afgift, som støttemodtageren skal betale, på ingen måde vil bidrage til at opfylde affaldsafgiftens formål. At der ikke er nogen objektiv forbindelse mellem de to foranstaltninger, støttes desuden af, at deres planlagte varighed kun delvis falder sammen.

| 60. | Med hensyn til vurderingen af, om støtteforanstaltningen er nødvendig, betvivler Kommissionen desuden, at affaldsafgiften kan anses for at føre til en »betydelig stigning i produktionsomkostningerne«. |
| --- | --- |

60.

Med hensyn til vurderingen af, om støtteforanstaltningen er nødvendig, betvivler Kommissionen desuden, at affaldsafgiften kan anses for at føre til en »betydelig stigning i produktionsomkostningerne«.

| 61. | På nuværende tidspunkt tvivler Kommissionen derfor på, at den planlagte foranstaltning er forenelig med fællesmarkedet, og den har i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999 besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure og opfordre Danmark til at fremsætte bemærkninger dertil. |
| --- | --- |

61.

På nuværende tidspunkt tvivler Kommissionen derfor på, at den planlagte foranstaltning er forenelig med fællesmarkedet, og den har i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999 besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure og opfordre Danmark til at fremsætte bemærkninger dertil.

5.   BESLUTNING

| 62. | På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte bemærkninger og fremlægge alle de oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningen. De danske myndigheder bedes omgående sende de potentielle støttemodtagere en kopi af dette brev. |
| --- | --- |

62.

På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte bemærkninger og fremlægge alle de oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningen. De danske myndigheder bedes omgående sende de potentielle støttemodtagere en kopi af dette brev.

| 63. | Kommissionen skal minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og henviser til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999, hvor det er fastsat, at ulovligt udbetalt støtte kan kræves tilbagebetalt af støttemodtageren. |
| --- | --- |

63.

Kommissionen skal minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og henviser til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999, hvor det er fastsat, at ulovligt udbetalt støtte kan kræves tilbagebetalt af støttemodtageren.

| 64. | Kommissionen advarer Danmark om, at andre interesserede parter vil blive underrettet ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.“ |
| --- | --- |

64.

Kommissionen advarer Danmark om, at andre interesserede parter vil blive underrettet ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.“

---

(1)  ABl. C 82 vom 1.4.2008, S. 1.

1

(2)  Lempelsen af NOX-afgiften behandles i statsstøttesag N 327/08 og vil blive genstand for en særskilt kommissionsbeslutning.

2

X

(3)  I 2004 havde Aalborg Portland et brændselsforbrug på ca. 14 mio. GJ og udledte 8,1 mio. kg NOX (ca. 575 g NOX pr. GJ). I 2006 var virksomhedens brændselsforbrug på ca. 15 PJ, hvilket medførte en udledning på ca. 8,2 mio. kg NOX.

3

X

X

X

(4)  Efter det planlagte bundfradrag, vil støttemodtageren stadig have NOX-udledninger på ca. 260 g/GJ. Den tilsvarende mængde for andre virksomheder med særlig store NOX-udledninger vil være 185 g/GJ for off-shore i Nordsøen, 85 g/GJ for raffinaderier og 63-135 g/GJ for centrale kraftværker.

4

X

X

(5)  Virksomheden har således etableret et processtyringssystem, der opfylder følgende miljøstandarder: ISO 14001 og EMAS.

5

(6)  Uden fradrag skulle cementvirksomheden have betalt en NOX-afgift på 32 mio. DKK. Efter fradraget, der anslås til ca.15 mio. DKK, skal virksomheden betale en afgift på 17 mio. DKK, dvs. ca. 53 % (17 mio. DKK/32 mio. DKK) af den fulde afgift.

6

X

(7)  Omfattet af tavshedspligten.

7

Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

Tabel 1:

(8)  Oplysningerne vedrører kun fem år, da der i Danmark er en forpligtelse til at opbevare regnskabsmateriale i fem år, og det derfor er vanskeligt at få pålidelige oplysninger for en længere periode.

8

(9)  De to virksomheder er tyske.

9

(10)  EUT C 82 af 1.4.2008, s. 1.

10

(11)  Dom afsagt af Retten i Første Instans den 10. april 2008 i sag T-233/2004 (NOX-dommen), Sml. 2008 II, s. 591, Domstolens dom af 22. december 2008 i sag C-487/2006 P (British Aggregates Association mod Kommissionen), Sml. 2008 (nummer foreligger ikke), og Rettens dom af 18. december 2008 i de forenede sager T-211/2004 og T-215/2004 (Gibraltar-dommen), Sml. 2008 (nummer foreligger ikke). Både NOX-dommen og Gibraltar-dommen er appelleret. Appellen vedrører dog ikke den nævnte tretrinsanalyse som sådan.

11

X

X

(12)  EUT L 140 af 5.6.2009, s. 63.

12

(13)  Med hensyn til situationen uden for Danmark ville den omstændighed, at virksomheden altid har små markedsandele på sine eksportmarkeder, gøre det vanskeligt for den at vælte sine omkostningsstigninger over på kunderne på disse markeder.

13

---

| 24.4.2010 | DE | Amtsblatt der Europäischen Union | C 105/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

DE

Amtsblatt der Europäischen Union

C 105/11

---

Vorherige Anmeldung eines Zusammenschlusses

(Sache COMP/M.5803 — Eurovia/Tarmac)

(Text von Bedeutung für den EWR)

2010/C 105/04

| 1. | Am 19. April 2010 ist die Anmeldung eines Zusammenschlusses nach Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 139/2004 des Rates (1) bei der Kommission eingegangen. Danach ist Folgendes beabsichtigt: Das Unternehmen Eurovia SA („Eurovia“, Frankreich), das von der Unternehmensgruppe Vinci („Vinci“, Frankreich) kontrolliert wird, erwirbt im Sinne von Artikel 3 Absatz 1 Buchstabe b der EG-Fusionskontrollverordnung durch Erwerb von Anteilen die Kontrolle über bestimmte Geschäftsbereiche der Unternehmen Tarmac International Holding BV und Tarmac Deutschland International GMBH (zusammen „Tarmac“, Vereinigtes Königreich). |
| --- | --- |

1.

Am 19. April 2010 ist die Anmeldung eines Zusammenschlusses nach Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 139/2004 des Rates (1) bei der Kommission eingegangen. Danach ist Folgendes beabsichtigt: Das Unternehmen Eurovia SA („Eurovia“, Frankreich), das von der Unternehmensgruppe Vinci („Vinci“, Frankreich) kontrolliert wird, erwirbt im Sinne von Artikel 3 Absatz 1 Buchstabe b der EG-Fusionskontrollverordnung durch Erwerb von Anteilen die Kontrolle über bestimmte Geschäftsbereiche der Unternehmen Tarmac International Holding BV und Tarmac Deutschland International GMBH (zusammen „Tarmac“, Vereinigtes Königreich).

| 2. | Die beteiligten Unternehmen sind in folgenden Geschäftsbereichen tätig:






  — | Eurovia: Bau und Bewirtschaftung von Straßen, Schienenwegen und Flughafeninfrastruktur, Produktion und Verkauf von Asphalten und Granulaten, |
| --- | --- | --- |

2.

Die beteiligten Unternehmen sind in folgenden Geschäftsbereichen tätig:

—

Eurovia: Bau und Bewirtschaftung von Straßen, Schienenwegen und Flughafeninfrastruktur, Produktion und Verkauf von Asphalten und Granulaten,

| — | Tarmac: Produktion und Verkauf von Granulaten. |
| --- | --- |

—

Tarmac: Produktion und Verkauf von Granulaten.

| 3. | Die Kommission hat nach vorläufiger Prüfung festgestellt, dass das angemeldete Rechtsgeschäft unter die EG-Fusionskontrollverordnung fallen könnte. Die endgültige Entscheidung zu diesem Punkt behält sie sich vor. |
| --- | --- |

3.

Die Kommission hat nach vorläufiger Prüfung festgestellt, dass das angemeldete Rechtsgeschäft unter die EG-Fusionskontrollverordnung fallen könnte. Die endgültige Entscheidung zu diesem Punkt behält sie sich vor.

| 4. | Alle betroffenen Dritten können bei der Kommission zu diesem Vorhaben Stellung nehmen.
  Die Stellungnahmen müssen bei der Kommission spätestens 10 Tage nach Veröffentlichung dieser Anmeldung eingehen. Sie können der Kommission unter Angabe des Aktenzeichens COMP/M.5803 — Eurovia/Tarmac per Fax (+32 22964301), per E-Mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) oder per Post an folgende Anschrift übermittelt werden:





  Europäische Kommission |
| --- | --- |
| Generaldirektion Wettbewerb |
| Registratur Fusionskontrolle |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Alle betroffenen Dritten können bei der Kommission zu diesem Vorhaben Stellung nehmen.

Die Stellungnahmen müssen bei der Kommission spätestens 10 Tage nach Veröffentlichung dieser Anmeldung eingehen. Sie können der Kommission unter Angabe des Aktenzeichens COMP/M.5803 — Eurovia/Tarmac per Fax (+32 22964301), per E-Mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) oder per Post an folgende Anschrift übermittelt werden:

Europäische Kommission

Generaldirektion Wettbewerb

Registratur Fusionskontrolle

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ABl. L 24 vom 29.1.2004, S. 1 (nachstehend „EG-Fusionskontrollverordnung“ genannt).

---

SONSTIGE RECHTSHANDLUNGEN

Europäische Kommission

| 24.4.2010 | DE | Amtsblatt der Europäischen Union | C 105/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

DE

Amtsblatt der Europäischen Union

C 105/12

---

Veröffentlichung eines Änderungsantrags nach Artikel 6 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 510/2006 des Rates zum Schutz von geografischen Angaben und Ursprungsbezeichnungen für Agrarerzeugnisse und Lebensmittel

2010/C 105/05

Diese Veröffentlichung eröffnet die Möglichkeit, nach Artikel 7 der Verordnung (EG) Nr. 510/2006 (1) Einspruch einzulegen. Der Einspruch muss innerhalb von sechs Monaten nach dieser Veröffentlichung bei der Europäischen Kommission eingehen.

ÄNDERUNGSANTRAG

VERORDNUNG (EG) Nr. 510/2006 DES RATES

Änderungsantrag nach Artikel 9

„LIMONE DI SORRENTO“

EG-Nr.: IT-PGI-0105-0098-06.11.2007

g.g.A. ( X ) g.U. ( )

1.   Beabsichtigte Änderung(en) Rubrik(en) der Spezifikation:

| — |  | Name des Erzeugnisses |
| --- | --- | --- |
| — |  | Beschreibung des Erzeugnisses |
| — |  | Geografisches Gebiet |
| — |  | Ursprungsnachweis |
| — | | Herstellungsverfahren |
| — | | Zusammenhang |
| — | | Etikettierung |
| — | | Einzelstaatliche Vorschriften |
| — | | Sonstiges [bitte präzisieren] |

—



Name des Erzeugnisses

—



Beschreibung des Erzeugnisses

—



Geografisches Gebiet

—



Ursprungsnachweis

—

Image

Herstellungsverfahren

—

Image

Zusammenhang

—

Image

Etikettierung

—

Image

Einzelstaatliche Vorschriften

—

Image

Sonstiges [bitte präzisieren]

2.   Art der Änderung:

| — | | Änderung des einzigen Dokuments oder der Zusammenfassung |
| --- | --- | --- |
| — |  | Änderung der Spezifikation einer eingetragenen g.U. oder g.g.A., für die weder ein „Einziges Dokument“ noch eine Zusammenfassung veröffentlicht wurde |
| — |  | Änderung der Spezifikation, die keine Änderung des veröffentlichten „Einzigen Dokuments“ erfordert (Artikel 9 Absatz 3 der Verordnung (EG) Nr. 510/2006) |
| — |  | Vorübergehende Änderung der Spezifikation aufgrund der Einführung verbindlicher gesundheitspolizeilicher oder pflanzenschutzrechtlicher Maßnahmen (Artikel 9 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 510/2006) |

—

Image

Änderung des einzigen Dokuments oder der Zusammenfassung

—



Änderung der Spezifikation einer eingetragenen g.U. oder g.g.A., für die weder ein „Einziges Dokument“ noch eine Zusammenfassung veröffentlicht wurde

—



Änderung der Spezifikation, die keine Änderung des veröffentlichten „Einzigen Dokuments“ erfordert (Artikel 9 Absatz 3 der Verordnung (EG) Nr. 510/2006)

—



Vorübergehende Änderung der Spezifikation aufgrund der Einführung verbindlicher gesundheitspolizeilicher oder pflanzenschutzrechtlicher Maßnahmen (Artikel 9 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 510/2006)

3.   Änderung(en):

3.1   Herstellungsverfahren:

| — | In Artikel 4 Absatz 3 der Spezifikation wurde die Beschreibung der Gerüste geändert, unter denen die Pflanzen der g.g.A. „Limone di Sorrento“ gezogen werden. Diese sollen zwar weiterhin vorzugsweise aus Kastanienholz bestehen, doch ist auch die Verwendung von Gerüsten aus anderen Holzarten oder aus Metalllegierungen möglich, da das Material der Gerüste die Qualität des Erzeugnisses nicht beeinflusst. |
| --- | --- |

—

In Artikel 4 Absatz 3 der Spezifikation wurde die Beschreibung der Gerüste geändert, unter denen die Pflanzen der g.g.A. „Limone di Sorrento“ gezogen werden. Diese sollen zwar weiterhin vorzugsweise aus Kastanienholz bestehen, doch ist auch die Verwendung von Gerüsten aus anderen Holzarten oder aus Metalllegierungen möglich, da das Material der Gerüste die Qualität des Erzeugnisses nicht beeinflusst.

Da aus der geltenden Spezifikation nicht eindeutig hervorging, dass die Pflanzen bei der traditionellen Technik zur Erzeugung von „Limone di Sorrento“ entweder unter überdachten Holzgerüsten oder unter von anderen Pflanzenarten als der Zitrone überdachten Pergolen gezogen werden, wurde die Satzstruktur zur Verdeutlichung dieses Sachverhalts etwas umgestellt.

| — | In Artikel 4 Absatz 5 und Artikel 5 Absatz 4 wurde der Zeitpunkt für den Beginn der Zitronenernte geändert. Im Zuge der in den vergangenen Jahren zu beobachtenden weltweiten Klimaveränderungen hat sich die Reifezeit des Erzeugnisses verschoben. Um diesem Sachverhalt Rechnung zu tragen, wurde der in der geltenden Spezifikation auf den 1. Februar datierte Beginn der Zitronenernte um einen Monat auf den 1. Januar vorgezogen. |
| --- | --- |

—

In Artikel 4 Absatz 5 und Artikel 5 Absatz 4 wurde der Zeitpunkt für den Beginn der Zitronenernte geändert. Im Zuge der in den vergangenen Jahren zu beobachtenden weltweiten Klimaveränderungen hat sich die Reifezeit des Erzeugnisses verschoben. Um diesem Sachverhalt Rechnung zu tragen, wurde der in der geltenden Spezifikation auf den 1. Februar datierte Beginn der Zitronenernte um einen Monat auf den 1. Januar vorgezogen.

| — | In Artikel 4 Absatz 8 wurde die Angabe zur Höchstproduktion pro Hektar geändert. Im Zeitraum nach der Anerkennung der geschützten geografischen Angabe haben sich infolge der Verbesserung der traditionellen Anbauverfahren, der Unterstützung durch die vom Zweckverband „Consorzio di tutela“ dafür beauftragten Agrarwissenschaftler und der veränderten klimatischen Bedingungen die Produktionspotenziale des Erzeugnisses erhöht. Zudem ermöglicht der Austausch alter oder an Gummose erkrankter Pflanzen gegen andere, voll ertragsfähige Pflanzen und die Rückkehr zur organischen Düngung wesentlich höhere jährliche Durchschnittserträge pro Pflanze, ohne dass die Qualität des Erzeugnisses beeinträchtigt wird. |
| --- | --- |

—

In Artikel 4 Absatz 8 wurde die Angabe zur Höchstproduktion pro Hektar geändert. Im Zeitraum nach der Anerkennung der geschützten geografischen Angabe haben sich infolge der Verbesserung der traditionellen Anbauverfahren, der Unterstützung durch die vom Zweckverband „Consorzio di tutela“ dafür beauftragten Agrarwissenschaftler und der veränderten klimatischen Bedingungen die Produktionspotenziale des Erzeugnisses erhöht. Zudem ermöglicht der Austausch alter oder an Gummose erkrankter Pflanzen gegen andere, voll ertragsfähige Pflanzen und die Rückkehr zur organischen Düngung wesentlich höhere jährliche Durchschnittserträge pro Pflanze, ohne dass die Qualität des Erzeugnisses beeinträchtigt wird.

Aus diesem Grund wurde in der Spezifikation der Wert für den Höchstertrag pro Hektar an die gegenwärtigen Möglichkeiten angepasst und von 35 auf 45 Tonnen erhöht.

| — | Im letzten Punkt der Aufzählung in Artikel 6 wurde die Angabe zur Saftausbeute von 30 % auf 25 % gesenkt. Die Kontrolle der Saftausbeute je Produktcharge ergab beim maschinellen Entsaften mit einem Druck, der den Anteil der festen Bestandteile und damit die Trübung des Safts begrenzt, gelegentlich Ausbeutesätze von unter 30 %, aber nie unter 25 %. Deshalb war eine Änderung der entsprechenden Angabe in der geltenden Spezifikation erforderlich. |
| --- | --- |

—

Im letzten Punkt der Aufzählung in Artikel 6 wurde die Angabe zur Saftausbeute von 30 % auf 25 % gesenkt. Die Kontrolle der Saftausbeute je Produktcharge ergab beim maschinellen Entsaften mit einem Druck, der den Anteil der festen Bestandteile und damit die Trübung des Safts begrenzt, gelegentlich Ausbeutesätze von unter 30 %, aber nie unter 25 %. Deshalb war eine Änderung der entsprechenden Angabe in der geltenden Spezifikation erforderlich.

3.2   Zusammenhang mit dem geografischen Gebiet:

| — | Der Änderungsantrag sieht eine Umformulierung von Punkt 4.6 des am 17.3.2000 im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften (C 77/5) veröffentlichten Antrags auf Registrierung vor. |
| --- | --- |

—

Der Änderungsantrag sieht eine Umformulierung von Punkt 4.6 des am 17.3.2000 im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften (C 77/5) veröffentlichten Antrags auf Registrierung vor.

In diese Neufassung wurden zum einen mehrere Belege für den Anbau dieser Zitrone auf der Halbinsel von Sorrent seit der Antike und für die große Bedeutung ihres Anbaus für die örtliche Bevölkerung aufgenommen; zum anderen wurden die Verweise auf die Art des für den Bau der Pergolen zu verwendenden Holzes gestrichen.

Der Verzicht auf die obligatorische Verwendung von Kastanienholz für die Pergolen ist eine logische Konsequenz der beantragten Änderung beim Herstellungsverfahren, derzufolge die Gerüste und Pfähle auch aus anderen Materialien als Kastanienholz hergestellt werden können. Diese Änderung ist in der Tatsache begründet, dass die Landschaft der Halbinsel von Sorrent seit dem 19. Jahrhundert vom Zitronenanbau unter Pergolen oder anderen Überdachungen aus hochstämmigen Bäumen geprägt ist, die den Zitronenpflanzen im Winter Schutz bieten.

Der Verweis auf die Kastanienholzpfähle ist lediglich ein technisches Detail aus der Geschichte des Zitronenanbaus, das für den Zusammenhang mit dem geografischen Gebiet keine Bedeutung hat. In diesem Zusammenhang ist darauf hinzuweisen, dass die Landschaft der Halbinsel von Sorrent vor allem vom Wirken der hier ansässigen Landwirte geprägt ist, denen es mit viel Einfallsreichtum und den besten seinerzeit verfügbaren Materialien gelang, Schutzvorrichtungen für ihre Zitronenhaine zu entwerfen und zu bauen, die die einwandfreie Reifung der Früchte sicherstellen. Die Entscheidung für Kastanienholz erfolgte aus rein technischen Gründen: es war viel härter und haltbarer als das Holz der in der Region vorherrschenden Erlen und ließ sich besser verarbeiten; deshalb war es auch als Material für die Pfähle der Pergolen besser geeignet. Daraus ergibt sich, dass der wesentliche Zusammenhang zwischen dem geografischen Gebiet und dem Erzeugnis im Anbau der Zitronen unter Pergolen besteht. Diese sind wegen ihrer Schutzfunktion, die für den einwandfreien Ablauf des Reifungsprozesses sorgt, seit jeher ein wesentliches Element des Herstellungsverfahrens. Welches Holz als Material für die Pfähle verwendet wird, ist hingegen lediglich von historischem Interesse und für den Zusammenhang zwischen dem geografischen Gebiet und der Qualität von „Limone di Sorrento“ unerheblich.

Vor dem Hintergrund dieser Erwägungen wird die Ansicht vertreten, dass die vorgeschlagene Umformulierung von Punkt 5.3 des Einzigen Dokuments mit den Bedingungen für die ursprüngliche Registrierung der geografischen Angabe in Einklang steht.

3.3   Etikettierung:

| — | Im ersten Absatz von Artikel 7 wurde eine weitere Angabe zum Inverkehrbringen des Erzeugnisses eingefügt. In der geltenden Spezifikation wird ausschließlich auf das Inverkehrbringen in „festen Behältnissen“ abgestellt, während in der Praxis gerade Obst und Gemüse häufig lose vermarktet wird. |
| --- | --- |

—

Im ersten Absatz von Artikel 7 wurde eine weitere Angabe zum Inverkehrbringen des Erzeugnisses eingefügt. In der geltenden Spezifikation wird ausschließlich auf das Inverkehrbringen in „festen Behältnissen“ abgestellt, während in der Praxis gerade Obst und Gemüse häufig lose vermarktet wird.

Die Möglichkeit, die g.g.A. „Limone di Sorrento“ in loser Schüttung zu vermarkten, erforderte eine Regelung für die Kennzeichnung der Früchte, um die Erkennbarkeit für den Verbraucher und die Rückverfolgbarkeit des Erzeugnisses sicherzustellen. Die geänderte Fassung der Spezifikation sieht daher vor, dass im Falle der Vermarktung der g.g.A. „Limone di Sorrento“ in loser Schüttung 80 % der Früchte mit einer Kennzeichnung zu versehen sind.

| — | Des Weiteren mussten in Artikel 7 im Zusammenhang mit den „aus der Verarbeitung der ‚Limone di Sorrento‘ gewonnenen Erzeugnissen“ die Wörter „der Bestandteile“ gestrichen werden, um dem Absatz den richtigen Sinn zu geben und Missverständnisse zu vermeiden. Denn die geltende Spezifikation bezieht sich auf die Verwendung der geschützten geografischen Angabe auf den Etiketten der Verarbeitungserzeugnisse und nicht, wie die Lektüre der derzeitigen Fassung fälschlicherweise nahe legen könnte, darauf, dass „Limone di Sorrento“ in der Auflistung der Bestandteile des Verarbeitungserzeugnisses genannt wird. |
| --- | --- |

—

Des Weiteren mussten in Artikel 7 im Zusammenhang mit den „aus der Verarbeitung der ‚Limone di Sorrento‘ gewonnenen Erzeugnissen“ die Wörter „der Bestandteile“ gestrichen werden, um dem Absatz den richtigen Sinn zu geben und Missverständnisse zu vermeiden. Denn die geltende Spezifikation bezieht sich auf die Verwendung der geschützten geografischen Angabe auf den Etiketten der Verarbeitungserzeugnisse und nicht, wie die Lektüre der derzeitigen Fassung fälschlicherweise nahe legen könnte, darauf, dass „Limone di Sorrento“ in der Auflistung der Bestandteile des Verarbeitungserzeugnisses genannt wird.

Die Aufnahme der Formulierung „ihrer Bestandteile“ in die geltende Spezifikation geht auf einen Schreibfehler bei der Erstellung der Spezifikation zurück. Das wird daraus deutlich, dass im folgenden Absatz richtig auf die „Kontrolle der korrekten Verwendung der g.g.A. ‚Limone di Sorrento‘“ bei den Verarbeitungserzeugnissen Bezug genommen wird.

| — | Im vorletzten Absatz von Artikel 7 wurde bei den möglichen Angaben auf dem Etikett der g.g.A. „Limone di Sorrento“ das Wort „consorzi“ gestrichen. In den italienischen Rechtsvorschriften für die Konsortien zum Schutz geografischer Angaben und insbesondere im Gesetz Nr. 526/1999 vom 21. Dezember 1999 ist festgeschrieben, dass pro geschützter geografischer Angabe jeweils nur ein Schutzkonsortium benannt werden darf. Da für die g.g.A. „Limone di Sorrento“ bereits ein solches nach dem genannten Gesetz anerkanntes Schutzkonsortium existiert, würde die Angabe weiterer Konsortien auf dem Etikett gegen geltendes italienisches Recht verstoßen. |
| --- | --- |

—

Im vorletzten Absatz von Artikel 7 wurde bei den möglichen Angaben auf dem Etikett der g.g.A. „Limone di Sorrento“ das Wort „consorzi“ gestrichen. In den italienischen Rechtsvorschriften für die Konsortien zum Schutz geografischer Angaben und insbesondere im Gesetz Nr. 526/1999 vom 21. Dezember 1999 ist festgeschrieben, dass pro geschützter geografischer Angabe jeweils nur ein Schutzkonsortium benannt werden darf. Da für die g.g.A. „Limone di Sorrento“ bereits ein solches nach dem genannten Gesetz anerkanntes Schutzkonsortium existiert, würde die Angabe weiterer Konsortien auf dem Etikett gegen geltendes italienisches Recht verstoßen.

| — | Sodann wurde in Artikel 7 der Begriff „Limoni“ (Zitronen) auf dem Logo der g.g.A. und auf der zugehörigen Beschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2446/2000 vom 6.11.2000 durch den Singular „Limone“ ersetzt. Bei der Verwendung der Pluralform handelt es sich um einen Schreibfehler; der Plural „Limoni di Sorrento“ findet sich in der geltenden Spezifikation nur in der Beschreibung des Logos, während im restlichen Text stets korrekt von „Limone di Sorrento“ die Rede ist. |
| --- | --- |

—

Sodann wurde in Artikel 7 der Begriff „Limoni“ (Zitronen) auf dem Logo der g.g.A. und auf der zugehörigen Beschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2446/2000 vom 6.11.2000 durch den Singular „Limone“ ersetzt. Bei der Verwendung der Pluralform handelt es sich um einen Schreibfehler; der Plural „Limoni di Sorrento“ findet sich in der geltenden Spezifikation nur in der Beschreibung des Logos, während im restlichen Text stets korrekt von „Limone di Sorrento“ die Rede ist.

3.4   Einzelstaatliche Vorschriften:

| — | Im zweiten und im fünften Absatz von Artikel 4 der geltenden Spezifikation wurde jeweils ein Satz gestrichen, der faktisch den Regionalbehörden die Befugnis zur Änderung der Spezifikation erteilte. |
| --- | --- |

—

Im zweiten und im fünften Absatz von Artikel 4 der geltenden Spezifikation wurde jeweils ein Satz gestrichen, der faktisch den Regionalbehörden die Befugnis zur Änderung der Spezifikation erteilte.

Im zweiten Absatz von Artikel 4 wurde der Satz gestrichen, der den technischen Behörden der Region die Befugnis einräumte, beim Anbau von „Limone di Sorrento“ auch andere Zuchtformen als die in der Spezifikation vorgesehene zuzulassen.

Im fünften Absatz dieses Artikels wurde der Satz gestrichen, der es der Region Kampanien gestattete, entsprechend der klimatischen Entwicklung per Erlass den Erntezeitraum zu ändern.

Die Streichung der beiden genannten Sätze in der geltenden Spezifikation war erforderlich, da mit ihnen die Befugnis zur Änderung der Spezifikation fälschlicherweise der Region und nicht der Europäischen Kommission übertragen wurde.

| — | In Artikel 5 wurde der erste Absatz geändert und der zweite Absatz gestrichen. In beiden Absätzen wurden der Region Kampanien Kompetenzen übertragen, die der Kontrolleinrichtung zustehen. Der erste Absatz wurde von seinem ursprünglichen Wortlaut: „Die zur Erzeugung der g.g.A. ‚Limone di Sorrento“ geeigneten Anlagen werden in ein Register eingetragen, das von den territorial zuständigen Behörden der Region Kampanien oder von den in Artikel 4 genannten Stellen geführt und aktualisiert wird“ wie folgt abgeändert: „... in ein Verzeichnis eingetragen, das von der Kontrolleinrichtung geführt und aktualisiert wird“, im vorliegenden Fall also von IS.ME.CERT. |
| --- | --- |

—

In Artikel 5 wurde der erste Absatz geändert und der zweite Absatz gestrichen. In beiden Absätzen wurden der Region Kampanien Kompetenzen übertragen, die der Kontrolleinrichtung zustehen. Der erste Absatz wurde von seinem ursprünglichen Wortlaut: „Die zur Erzeugung der g.g.A. ‚Limone di Sorrento“ geeigneten Anlagen werden in ein Register eingetragen, das von den territorial zuständigen Behörden der Region Kampanien oder von den in Artikel 4 genannten Stellen geführt und aktualisiert wird“ wie folgt abgeändert: „... in ein Verzeichnis eingetragen, das von der Kontrolleinrichtung geführt und aktualisiert wird“, im vorliegenden Fall also von IS.ME.CERT.

Die Ersetzung des Terminus „albo“ (Register) durch „elenco“ (Verzeichnis) in Artikel 5 sowie in Punkt 4 von Artikel 7 folgt der oben dargestellten Logik.

3.5   Sonstiges:

| — | Artikel 8 der geltenden Spezifikation, der die unrechtmäßige Verwendung der g.g.A. „Limone di Sorrento“ für andere Produkte unter Strafe stellte, wurde als obsolet gestrichen. Es bedarf keines ausdrücklichen Hinweises darauf, dass Personen, die sich eines Betrugs schuldig machen, die im Gesetz vorgesehene Strafe erhalten. Im Gesetzeserlass Nr. 297/2004 sind entsprechende „Sanktionsregelungen in Anwendung der Verordnung (EWG) Nr. 2081/92“ (nunmehr Verordnung (EG) Nr. 510/2006) festgelegt. |
| --- | --- |

—

Artikel 8 der geltenden Spezifikation, der die unrechtmäßige Verwendung der g.g.A. „Limone di Sorrento“ für andere Produkte unter Strafe stellte, wurde als obsolet gestrichen. Es bedarf keines ausdrücklichen Hinweises darauf, dass Personen, die sich eines Betrugs schuldig machen, die im Gesetz vorgesehene Strafe erhalten. Im Gesetzeserlass Nr. 297/2004 sind entsprechende „Sanktionsregelungen in Anwendung der Verordnung (EWG) Nr. 2081/92“ (nunmehr Verordnung (EG) Nr. 510/2006) festgelegt.

Die Änderung der Spezifikation wird vom Schutzkonsortium Consorzio di Tutela Limone di Sorrento I.G.P. mit Sitz in 80069 Vico Equense (NA), Via Domenico Caccioppoli 25 vorgeschlagen. Dieses nach Gesetz Nr. 525/1999 anerkannte Konsortium hat als Zusammenschluss der von der Kontrolleinrichtung ordnungsgemäß überwachten Erzeuger der g.g.A. „Limone di Sorrento“ ein berechtigtes Interesse an der Änderung der Spezifikation.

EINZIGES DOKUMENT

VERORDNUNG (EG) Nr. 510/2006 DES RATES

„LIMONE DI SORRENTO“

EG-Nr.: IT-PGI-0105-0098-06.11.2007

g.g.A. ( X ) g.U. ( )

1.   Name (der g.g.A. oder der g.U.):

„Limone di Sorrento“

2.   Mitgliedstaat oder Drittland:

Italien

3.   Beschreibung des Agrarerzeugnisses oder des Lebensmittels:

3.1   Art des Erzeugnisses:

| Klasse 1.6.: | Obst, Gemüse und Getreide, unverarbeitet und verarbeitet. |
| --- | --- |

Klasse 1.6.:

Obst, Gemüse und Getreide, unverarbeitet und verarbeitet.

3.2   Beschreibung des Erzeugnisses, für das der unter Punkt 1 aufgeführte Name gilt:

Beim Inverkehrbringen weist das Erzeugnis „Limone di Sorrento“ (g.g.A.) die folgende Fruchtform auf: ellipsenförmig, symmetrisch, Blattlappen leicht hervorstehend mit mittlerer Basisfläche.

Die Früchte sind mittelgroß bis groß, ihr Gewicht beträgt mindestens 85 g. Auch Zitronen unter 85 g können verarbeitet werden, wenn sie alle sonstigen hier vorgesehenen Merkmale aufweisen.

Der Stiel der Zitrone ist von mittlerer Stärke und Länge und der Stielansatz stark, die Fruchtspitze ist vorhanden, Spitzenfurche und Stielrückstand sind nicht vorhanden. Die Fruchtblattachse ist rund, zentral und halb gefüllt.

Die Schale von „Limone di Sorrento“ g.g.A. ist auf mindestens 50 % der Oberfläche von zitronengelber Farbe und hat eine mittlere Dicke (Exokarp und Mesokarp). Das Exokarp ist reich an ätherischen Ölen, es besitzt einen intensiven Geschmack und Geruch. Das Fruchtfleisch ist von strohgelber Farbe und weist eine mittlere Textur auf, der Saft ist gleichfalls strohgelb und hat einen hohen Säuregrad (mindestens 3,5 g/100 ml), die Saftausbeute ist hoch (mindestens 25 %).

3.3   Rohstoffe (nur für Verarbeitungserzeugnisse):

—

3.4   Futter (nur für Erzeugnisse tierischen Ursprungs):

—

3.5   Besondere Erzeugungsschritte, die in dem abgegrenzten geografischen Gebiet erfolgen müssen:

—

3.6   Besondere Vorschriften für Vorgänge wie Schneiden, Reiben, Verpacken usw.:

—

3.7   Besondere Vorschriften für die Etikettierung:

Das Inverkehrbringen der g.g.A. „Limone di Sorrento“ erfolgt entweder in loser Schüttung, wobei 80 % der Früchte mit einer Kennzeichnung versehen sein müssen, oder in festen Behältnissen mit einem Fassungsvermögen von 0,5 kg bis 15 kg aus Material pflanzlichen Ursprungs, Karton oder einem anderen weiterverwendbaren Material, das in jedem Fall den Gemeinschaftsnormen entsprechen muss.

Auf den mit der Angabe g.g.A. versehenen Verpackungen oder den darauf angebrachten Etiketten müssen in deutlich sichtbaren und lesbaren Druckbuchstaben die Schriftzüge „Limone di Sorrento“ und „Indicazione Geografica Protetta“ (oder die Abkürzung I.G.P.) sowie Name, Firmenbezeichnung und –anschrift des Verpackungsbetriebs oder des Erzeugers und die gemäß den geltenden Bestimmungen angegebene Menge des in der Verpackung tatsächlich enthaltenen Erzeugnisses angebracht sein.

Auf der Verpackung bzw. dem Etikett muss zudem, untrennbar verbunden mit der geschützten geografischen Angabe, das künstlerisch gestaltete, unverwechselbare Logo angebracht sein. Dieses grafische Symbol besteht aus der Darstellung von drei Zitronen mit Blättern: einer großen Frucht und daneben zwei kleinen Früchten. Im Innern der großen Zitrone ist das Panorama der sorrentinischen Küste bis Punta Scutolo zu sehen. Die Landschaft ist in grüner Farbe gehalten (Pantone 360 CV), das Meer in blauer (Pantone 284 CV). Die Blätter sind ebenfalls grün (Pantone 362 CV), die beiden kleinen Zitronen sowie der Rahmen, der den Hintergrund für den schwarzen Schriftzug „Limone di Sorrento“ bildet, sind gelb (Pantone process yellow).

Image

Zur Bezeichnung der aus der Verarbeitung der Zitronen gewonnenen Erzeugnisse darf auf den geografischen Namen „Sorrento“ Bezug genommen werden, sofern die folgenden Bedingungen eingehalten werden:

| — | zur Herstellung des Erzeugnisses wurden ausschließlich Zitronen der g.g.A. „Limone di Sorrento“ verwendet; |
| --- | --- |

—

zur Herstellung des Erzeugnisses wurden ausschließlich Zitronen der g.g.A. „Limone di Sorrento“ verwendet;

| — | das Gewichtsverhältnis zwischen der verwendeten Menge der g.g.A. „Limone di Sorrento“ und der Menge des daraus gewonnenen Erzeugnisses wird genau angegeben; |
| --- | --- |

—

das Gewichtsverhältnis zwischen der verwendeten Menge der g.g.A. „Limone di Sorrento“ und der Menge des daraus gewonnenen Erzeugnisses wird genau angegeben;

| — | die Be- bzw. Verarbeitung der Zitronen erfolgt ausschließlich im Gebiet der in Punkt 4 aufgeführten Gemeinden; |
| --- | --- |

—

die Be- bzw. Verarbeitung der Zitronen erfolgt ausschließlich im Gebiet der in Punkt 4 aufgeführten Gemeinden;

| — | die Verwendung der g.g.A. „Limone di Sorrento“ wird durch ihren Erwerb bei im Verzeichnis eingetragenen Erzeugern, belegt durch entsprechende Quittungen, und die anschließende Eintragung in die amtlichen Unterlagen nachgewiesen. |
| --- | --- |

—

die Verwendung der g.g.A. „Limone di Sorrento“ wird durch ihren Erwerb bei im Verzeichnis eingetragenen Erzeugern, belegt durch entsprechende Quittungen, und die anschließende Eintragung in die amtlichen Unterlagen nachgewiesen.

Der g.g.A. „Limone di Sorrento“ dürfen keine weiteren Angaben oder Ergänzungen einschließlich Attribute wie „Typ“, „Geschmack“, „Verwendung“, „erlesen“, „ausgewählt“ oder Ähnliches hinzugefügt werden.

Die Angabe von Personen- oder Firmennamen bzw. privater Markenzeichen ist gestattet, sofern diese keine anpreisende Bedeutung haben und den Käufer nicht irreführen.

Diese Angaben können in Schriftzeichen auf dem Etikett angegeben werden, die in Höhe und Breite höchstens halb so groß sind wie die Schrift des Hinweises „geschützte geografische Angabe“.

4.   Kurzbeschreibung der Abgrenzung des geografischen Gebiets:

Das Erzeugungsgebiet von „Limone di Sorrento“ g.g.A. umfasst die Gemeinden Vico Equense, Meta, Piano di Sorrento, Sant’Agnello, Sorrento, Massa Lubrense, Capri und Anacapri.

5.   Zusammenhang mit dem geografischen Gebiet:

5.1   Besonderheit des geografischen Gebiets:

Die Halbinsel von Sorrent besteht aus einer engen Landzunge, die sich zwischen dem Golf von Neapel und dem Golf von Salerno ins Tyrrhenische Meer hinausschiebt. Ihre zentrale Achse ist eine Hügelkette, aus der einige höhere Berge wie der Monte Comune und der Monte Vico Alvano herausragen und die nach Osten hin vom Bergmassiv des Monte Faito und Monte Sant’Angelo abgeschlossen wird.

Geologisch gesehen wechseln sich Kalkmatrix und Bänke von grauem Sorrentiner Tuff ab, die den sogenannten Piano di Sorrento dominieren, eine wellige Ebene, die sich von Meta bis nach Sorrento erstreckt; gelegentlich findet sich auch Sandstein (wie in Massa Lubrense und Sorrento). Die Oberfläche besteht vorwiegend aus der Verwitterungsschwarte pyroklastischer Materialien (Andosole); die Lapillus-Bänke sorgen für eine gute Drainage der Böden.

Der vulkanische Ursprung der Böden garantiert einen guten Kationenaustausch, der durch die Zufuhr von Mineralien wie Kalium, Kalzium und Silizium den Anbau wertvoller landwirtschaftlicher Erzeugnisse mit hohem Zuckergehalt ermöglicht.

Klimatisch zeichnet sich die Region durch reichliche Niederschläge (circa 800 mm/Jahr) aus, die überwiegend im Herbst und im Frühjahr fallen. Das Gebiet eignet sich deshalb für den Anbau von Zitrusfrüchten, ohne dass umfangreiche Bewässerungsmaßnahmen erforderlich sind.

Die Temperaturen sinken im Winter nur selten unter den Gefrierpunkt ab; im Sommer sorgt eine milde Meeresbrise dafür, dass die Temperaturen im Allgemeinen nicht über 30 Grad steigen.

5.2   Besonderheit des Erzeugnisses:

Die g.g.A. „Limone di Sorrento“ blüht bis zu fünfmal im Jahr und besitzt eine außerordentliche Formenvielfalt.

Die Früchte weisen hinsichtlich Form und Größe, Dicke der Schale, Dünne des Epikarp und Anzahl der Kerne erhebliche Unterschiede auf. Das liegt nicht nur am unterschiedlichen Zeitpunkt der Reife, sondern auch an den verschiedenen Züchtungsverfahren und den spezifischen Witterungs- und Bodenbedingungen im Anbaugebiet.

Diese Faktoren ändern jedoch nichts an den typischen organoleptischen (sensorischen) und rheologischen Eigenschaften der „Limone di Sorrento“. Diese Zitrone ist durch ein ausgeglichenes Verhältnis von löslichen Zuckern und organischen Säuren (Zitronensäure und Apfelsäure) gekennzeichnet. Die verstärkte Aufnahme von Kalium aus den an diesem Mineral reichen Böden sorgt für einen hohen Gehalt an wertvollen ätherischen Ölen in den Öldrüsen der Schale.

5.3   Ursächlicher Zusammenhang zwischen dem geografischen Gebiet und der Qualität oder den Merkmalen des Erzeugnisses (im Falle einer g.U.) oder einer bestimmten Qualität, dem Ansehen oder sonstigen Eigenschaften des Erzeugnisses (im Falle einer g.g.A.):

Die „Limone di Sorrento“ genießt ohne Zweifel seit Jahrhunderten hohes Ansehen nicht nur im Erzeugungsgebiet, sondern in ganz Italien und auch im Ausland. Sie ist ein unverzichtbarer Bestandteil der Kultur und der Geschichte unseres Landes, und durch die typischen Pergolen, die bei ihrem Anbau verwendet werden, auch ein charakteristisches Element der Landschaft der Halbinsel von Sorrent.

Auf der Halbinsel von Sorrent wurden bereits in der Antike Zitrusfrüchte angebaut; zwei prächtige Zitronenbäume, die auf den um 79 v. Chr. datierten römischen Mosaiken in der „Casa del frutteto“ der archäologischen Stätten von Pompeji deutlich zu erkennen sind, haben einen genauen Sortenvergleich mit der heute im Erzeugungsgebiet angebauten „Limone di Sorrento“ ermöglicht. Gemälde aus dem achtzehnten Jahrhundert bezeugen, dass auf der Halbinsel von Sorrent neben Walnüssen, Oliven und Wein in dieser Zeit auch Zitronen und Orangen angebaut wurden; schon damals wurden die ersten hier erzeugten Zitronen auf dem Seeweg nach Übersee exportiert.

Die Intensivierung des Zitronenanbaus begann um 1800 mit dem Einsatz der sorrentinischen Pergola als Schutzvorrichtung, die einzig im Erzeugungsgebiet Verwendung fand.

Im neunzehnten Jahrhundert wurden Zitronen aus Sorrent in Kisten aus Pappelholz ins europäische Ausland und nach Amerika exportiert. Dies belegen zahlreiche Handels- und Transportdokumente aus dieser Zeit. Das Erzeugnis wurde so zu einer Quelle des Reichtums, die auch umfangreiche Investitionen in den Tourismus-Sektor ermöglichte.

Der klassische Sorrentiner Garten, in dem sich Zitronenbäume mit Orangenbäumen mischen, war in jener Epoche bestimmend für den Ruf der Stadt Sorrent und für ihre Anziehungskraft auf Touristen. Schon im 18. Jahrhundert, als die „Grand Tour“ eine Blütezeit erlebte, hatte Goethe Sorrent im Sinn, als er die Zeilen niederschrieb vom „Land, wo die Zitronen blüh’n“.

Der Markt räumt der „Limone di Sorrento“ seit jeher einen deutlich höheren Preis ein als Zitronen aus anderen Anbaugebieten, was für die besonderen Eigenschaften dieser Frucht und für die große Wertschätzung spricht, die sie genießt. Darüber hinaus bildet die „Limone di Sorrento“ wegen der besonderen aromatischen Eigenschaften ihrer Schale die Grundlage für den traditionell nur aus diesen Früchten hergestellten Zitronenlikör „Limoncello“.

Die besondere Qualität der „Limone di Sorrento“ g.g.A. ist auf das Zusammenspiel dreier Faktoren zurückzuführen: die besonderen Witterungs- und Bodenbedingungen im Erzeugungsgebiet, der Anbau unter Pergolen oder anderen Überdachungen aus hochstämmigen Bäumen und die Züchtungsverfahren, die die Landwirte im Erzeugungsgebiet seit Jahrhunderten anwenden. So entsteht eine Frucht, deren Schale einen außergewöhnlich hohen Gehalt an ätherischen Ölen besitzt; ihr Saft mit seinem ausgewogenen Verhältnis zwischen Säuren und Zuckern verleiht dieser Zitrone ihre besonderen organoleptischen Eigenschaften und macht es möglich, sie auch ohne Zugabe von Zucker zu konsumieren.

Durch die Produktionstechniken und die mehrmaligen Blütezeiten werden diese außergewöhnlichen Eigenschaften über die gesamte Ernteperiode hinweg beibehalten.

Hinweis auf die Veröffentlichung der Spezifikation:

Die Verwaltungsbehörde hat das nationale Einspruchsverfahren eingeleitet und den Antrag auf Änderung der g.g.A. „Limone di Sorrento“ im Amtsblatt der Italienischen Republik Nr. 81 vom 6. April 2007 veröffentlicht.

Die konsolidierte Fassung der Produktionsspezifikation ist abrufbar unter dem Link:

| — | http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  oder |
| --- | --- |

—

http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

oder

| — | direkt über die Homepage des italienischen Landwirtschaftsministeriums (http://www.politicheagricole.it); dort zunächst auf dem Bildschirm links auf „Prodotti di Qualità“ klicken und dann auf „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]“. |
| --- | --- |

—

direkt über die Homepage des italienischen Landwirtschaftsministeriums (http://www.politicheagricole.it); dort zunächst auf dem Bildschirm links auf „Prodotti di Qualità“ klicken und dann auf „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]“.

---

(1)  ABl. L 93 vom 31.3.2006, S. 12.

---