# Euroopa Liidu C 146/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.146.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 146 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide4. juuni 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.146.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 146

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide4. juuni 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Nõukogu |
| 2010/C 146/01 | Nõukogu arvamus Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2009–2013 | 1 |
| 2010/C 146/02 | Nõukogu arvamus Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2009–2012 | 7 |
| 2010/C 146/03 | Nõukogu arvamus Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2009–2012 | 12 |
| 2010/C 146/04 | Nõukogu arvamus Ühendkuningriigi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2009/2010–2014/2015 | 18 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

2010/C 146/01

Nõukogu arvamus Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2009–2013

1

2010/C 146/02

Nõukogu arvamus Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2009–2012

7

2010/C 146/03

Nõukogu arvamus Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2009–2012

12

2010/C 146/04

Nõukogu arvamus Ühendkuningriigi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2009/2010–2014/2015

18

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 146/05 | Euro vahetuskurss | 24 |
| 2010/C 146/06 | Otsus lõpetada ametlik uurimismenetlus, sest liikmesriik on oma teatise tagasi võtnud – Riigiabi – Saksamaa (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 107–109) – ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohane komisjoni teade – teatise tagasivõtmine – Riigiabi C 28/08 (ex N 345/06) – VKE-soodustus ettevõtjale Magdeburger Artolith GmbH (M.A.L.) (
  1
  ) | 25 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2010/C 146/05

Euro vahetuskurss

24

2010/C 146/06

Otsus lõpetada ametlik uurimismenetlus, sest liikmesriik on oma teatise tagasi võtnud – Riigiabi – Saksamaa (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 107–109) – ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohane komisjoni teade – teatise tagasivõtmine – Riigiabi C 28/08 (ex N 345/06) – VKE-soodustus ettevõtjale Magdeburger Artolith GmbH (M.A.L.) (
  1
  )

ex

1

25

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 146/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro) (
  1
  ) | 26 |
| 2010/C 146/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem) (
  1
  ) | 27 |
| 2010/C 146/09 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri) (
  1
  ) | 28 |
| 2010/C 146/10 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 29 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 146/11 | Teadaanne – Avalik arutelu – Ukraina geograafilised tähised | 30 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 146/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro) (
  1
  )

1

26

2010/C 146/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem) (
  1
  )

1

27

2010/C 146/09

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri) (
  1
  )

1

28

2010/C 146/10

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

29

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2010/C 146/11

Teadaanne – Avalik arutelu – Ukraina geograafilised tähised

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

| 4.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 146/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 146/1

---

NÕUKOGU ARVAMUS

Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2009–2013

2010/C 146/01

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3 (stabiilsusprogrammid),

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 26. aprillil 2010 läbi Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2009–2013. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 26. aprillil 2010 läbi Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2009–2013.

| (2) | Pärast rohkem kui kümmet aastat tugevat SKP kasvu tabas Hispaania majandust 2009. aastal järsk langus. Languse põhjuseks oli sisenõudluse äkiline vähenemine, mis kaasnes kasvufaasis tekkinud makromajanduslikust tasakaalustamatusest tulenevate raskustega ja mida teravdas veelgi ülemaailmne finantskriis. Eriti tuleb sealjuures märkida järgnevaid asjaolusid: laenubuum sai otsa ja erasektori säästude maht hakkas kiiresti suurenema; ülepaisutatud elamuehitussektoris põhjustas kokkutõmbumist nii hindade langus kui ka tehingute vähenemine; maksebilansi puudujääk vähenes senise kõrge tasemega võrreldes; inflatsioonisurve lõdvenes.
  Majanduslangus on viinud töökohtade järsu kadumiseni ja töötuse määra kiire kerkimiseni. Praegune kriis on tekitanud suurt kahju ka Hispaania rahandusele. Majanduslanguse kõrval peegeldub riigi rahandusolukorra arengus ka valitsuse poliitiline otsus rakendada mahukaid stimuleerivaid meetmeid. Juba 2008. aastal ületas valitsemissektori puudujääk 3 % SKPst, mille peale algatati 2009. aasta märtsis ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus. Selle menetluse raames esitas nõukogu viimati 2009. aasta detsembris Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel muudetud soovituse, milles kutsus Hispaaniat üles kõrvaldama ülemäärase puudujäägi 2013. aastaks. Peamiseks sihiks peaks saama puudujäägi vähendamise jätkamine, millega peaks kaasnema maksebilansi tasakaalustamatuse kahandamine ja majanduskasvu hoobade keskendamine sisenõudluselt (eelkõige eluasemesektorilt) välissektorile. See nõuab reforme, mille abil edendada tootlikkust ja majanduse kasvupotentsiaali ning luua püsivalt uusi töökohti. Samal ajal tuleb suurendada konkurentsivõimet, muu hulgas kulutuste vähendamise teel, mis nõuab kaubanduspartneritega võrreldes talitsetud palgakasvu ja kasumimarginaale. Nimetatud struktuursed konkurentsiprobleemid, millele lisandusid peamistest kaubanduspartneritest oluliselt tugevamast majanduskasvust tulenenud tsüklilised tegurid, päädisid jooksevkonto suure puudujäägiga, mis on viimase kümne aasta jooksul kiirelt paisunud, tipnedes 2007. aastal kahekohaliste näitajatega, enne umbes poole võrra vähenemist 2009. aastal. Lõpuks tuleb märkida, et kui praeguseni on valitsemissektor oma tegevusega erasektori kulutuste järsku kahandamist leevendanud, ei ole sellist tegevust võimalik ilma riigi rahanduse jätkusuutlikkust veelgi halvendamata jätkata. Seega on eelolevate aastate puhul kõige tähtsamaks küsimuseks usaldusväärse ja jätkusuutliku konsolideerimisstrateegia jätkamine. |
| --- | --- |

(2)

Pärast rohkem kui kümmet aastat tugevat SKP kasvu tabas Hispaania majandust 2009. aastal järsk langus. Languse põhjuseks oli sisenõudluse äkiline vähenemine, mis kaasnes kasvufaasis tekkinud makromajanduslikust tasakaalustamatusest tulenevate raskustega ja mida teravdas veelgi ülemaailmne finantskriis. Eriti tuleb sealjuures märkida järgnevaid asjaolusid: laenubuum sai otsa ja erasektori säästude maht hakkas kiiresti suurenema; ülepaisutatud elamuehitussektoris põhjustas kokkutõmbumist nii hindade langus kui ka tehingute vähenemine; maksebilansi puudujääk vähenes senise kõrge tasemega võrreldes; inflatsioonisurve lõdvenes.

Majanduslangus on viinud töökohtade järsu kadumiseni ja töötuse määra kiire kerkimiseni. Praegune kriis on tekitanud suurt kahju ka Hispaania rahandusele. Majanduslanguse kõrval peegeldub riigi rahandusolukorra arengus ka valitsuse poliitiline otsus rakendada mahukaid stimuleerivaid meetmeid. Juba 2008. aastal ületas valitsemissektori puudujääk 3 % SKPst, mille peale algatati 2009. aasta märtsis ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus. Selle menetluse raames esitas nõukogu viimati 2009. aasta detsembris Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel muudetud soovituse, milles kutsus Hispaaniat üles kõrvaldama ülemäärase puudujäägi 2013. aastaks. Peamiseks sihiks peaks saama puudujäägi vähendamise jätkamine, millega peaks kaasnema maksebilansi tasakaalustamatuse kahandamine ja majanduskasvu hoobade keskendamine sisenõudluselt (eelkõige eluasemesektorilt) välissektorile. See nõuab reforme, mille abil edendada tootlikkust ja majanduse kasvupotentsiaali ning luua püsivalt uusi töökohti. Samal ajal tuleb suurendada konkurentsivõimet, muu hulgas kulutuste vähendamise teel, mis nõuab kaubanduspartneritega võrreldes talitsetud palgakasvu ja kasumimarginaale. Nimetatud struktuursed konkurentsiprobleemid, millele lisandusid peamistest kaubanduspartneritest oluliselt tugevamast majanduskasvust tulenenud tsüklilised tegurid, päädisid jooksevkonto suure puudujäägiga, mis on viimase kümne aasta jooksul kiirelt paisunud, tipnedes 2007. aastal kahekohaliste näitajatega, enne umbes poole võrra vähenemist 2009. aastal. Lõpuks tuleb märkida, et kui praeguseni on valitsemissektor oma tegevusega erasektori kulutuste järsku kahandamist leevendanud, ei ole sellist tegevust võimalik ilma riigi rahanduse jätkusuutlikkust veelgi halvendamata jätkata. Seega on eelolevate aastate puhul kõige tähtsamaks küsimuseks usaldusväärse ja jätkusuutliku konsolideerimisstrateegia jätkamine.

| (3) | Kuigi majanduskriisi tingimustes vähenes reaalne SKP peamiselt tsükliliste tegurite arvelt, on negatiivne mõju avaldunud ka potentsiaalse SKP tasemele. Vähenenud investeeringute, laenude piiratud kättesaadavuse ja suurema struktuurse tööpuuduse tõttu võib kriis lisaks mõjutada keskpika perioodi potentsiaalset majanduskasvu. Peale selle võimendab majanduskriisi mõju elanikkonna vananemisest tulenevat negatiivset mõju potentsiaalsele SKP-le ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusele.
  Eelöeldut arvesse võttes on oluline kiirendada majanduse kasvupotentsiaali toetamiseks struktuurireforme. Hispaania jaoks on eriti oluline viia läbi reforme tööturu, hariduse, teenuste- ja elektrienergiasektoris konkurentsi suurendamise ning teadus- ja arendustegevuse tõhususe vallas. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi majanduskriisi tingimustes vähenes reaalne SKP peamiselt tsükliliste tegurite arvelt, on negatiivne mõju avaldunud ka potentsiaalse SKP tasemele. Vähenenud investeeringute, laenude piiratud kättesaadavuse ja suurema struktuurse tööpuuduse tõttu võib kriis lisaks mõjutada keskpika perioodi potentsiaalset majanduskasvu. Peale selle võimendab majanduskriisi mõju elanikkonna vananemisest tulenevat negatiivset mõju potentsiaalsele SKP-le ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusele.

Eelöeldut arvesse võttes on oluline kiirendada majanduse kasvupotentsiaali toetamiseks struktuurireforme. Hispaania jaoks on eriti oluline viia läbi reforme tööturu, hariduse, teenuste- ja elektrienergiasektoris konkurentsi suurendamise ning teadus- ja arendustegevuse tõhususe vallas.

| (4) | Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi järgi väheneb reaalne SKP 2010. aastal 0,3 % ning kasvab seejärel 2011. aastal 1,8 % ning aastatel 2012 ja 2013 keskmiselt 3 %. Kasvu peaks kiirendama peamiselt sisenõudlus ning vähesel määral toetama seda ka välissektor. Olemasoleva teabe (2) põhjal hinnates näib, et see stsenaarium põhineb 2010. aasta puhul pisut optimistlikul kasvuprognoosil ning sellele järgneva perioodi puhul ilmselgelt liiga optimistlikul prognoosil. Eelkõige võib tulevastel aastatel kavandatust väiksem olla sisenõudlus, võttes arvesse käimasolevaid jõulisi struktuurimuutusi, mis on peamiselt, kuid mitte ainult, seotud kinnisvarainvesteeringute osakaalu vähenemisega majanduses. Programmis esitatud inflatsiooni leevenemise prognoosid näivad realistlikud. Hispaania netovälisvõlg peaks programmiperioodil jätkuvalt kahanema, peegeldades maksebilansi tasakaalustamatuse vähenemist. |
| --- | --- |

(4)

Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi järgi väheneb reaalne SKP 2010. aastal 0,3 % ning kasvab seejärel 2011. aastal 1,8 % ning aastatel 2012 ja 2013 keskmiselt 3 %. Kasvu peaks kiirendama peamiselt sisenõudlus ning vähesel määral toetama seda ka välissektor. Olemasoleva teabe (2) põhjal hinnates näib, et see stsenaarium põhineb 2010. aasta puhul pisut optimistlikul kasvuprognoosil ning sellele järgneva perioodi puhul ilmselgelt liiga optimistlikul prognoosil. Eelkõige võib tulevastel aastatel kavandatust väiksem olla sisenõudlus, võttes arvesse käimasolevaid jõulisi struktuurimuutusi, mis on peamiselt, kuid mitte ainult, seotud kinnisvarainvesteeringute osakaalu vähenemisega majanduses. Programmis esitatud inflatsiooni leevenemise prognoosid näivad realistlikud. Hispaania netovälisvõlg peaks programmiperioodil jätkuvalt kahanema, peegeldades maksebilansi tasakaalustamatuse vähenemist.

| (5) | Programmis antud hinnangul oli valitsemissektori eelarve puudujääk 2009. aastal 11,4 % SKPst. Puudujäägi märkimisväärne kasv (2008. aastal oli puudujääk 4,1 % SKPst) on tingitud peamiselt kriisi mõjust valitsemissektori finantsolukorrale, muu hulgas automaatsete stabilisaatorite toimimise kaudu, kuid oma osa on selles ka stimuleerivatel meetmetel summas 2,25 % SKPst, mida valitsus kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga on rakendanud. Programmi järgi peaks eelarvepoliitika muutuma 2010. aastal ja programmiperioodi lõpuaastatel rangemaks, mis on ka kooskõlas nõukogu soovitatava väljumisstrateegiaga ning eesmärgiga jõuda 2013. aastal ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseni ja viia riigi rahanduspositsioon jätkusuutlikule tasemele. |
| --- | --- |

(5)

Programmis antud hinnangul oli valitsemissektori eelarve puudujääk 2009. aastal 11,4 % SKPst. Puudujäägi märkimisväärne kasv (2008. aastal oli puudujääk 4,1 % SKPst) on tingitud peamiselt kriisi mõjust valitsemissektori finantsolukorrale, muu hulgas automaatsete stabilisaatorite toimimise kaudu, kuid oma osa on selles ka stimuleerivatel meetmetel summas 2,25 % SKPst, mida valitsus kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga on rakendanud. Programmi järgi peaks eelarvepoliitika muutuma 2010. aastal ja programmiperioodi lõpuaastatel rangemaks, mis on ka kooskõlas nõukogu soovitatava väljumisstrateegiaga ning eesmärgiga jõuda 2013. aastal ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseni ja viia riigi rahanduspositsioon jätkusuutlikule tasemele.

| (6) | Programmis on sätestatud valitsemissektori 2010. aasta puudujäägi eesmärgiks 9,8 % SKPst, mis on märgatavalt kõrgem kui 2010. aasta eelarves kavandatud määr 8,1 % SKPst. Puudujäägi suurenemine 1,7 protsendipunkti võrra tuleneb 2009. aasta võrdlusbaasi muutusest. 2010. aasta eelarveseaduses, mis märgib Hispaania eelarve konsolideerimise algust, on nii tulude kui ka kulude poolel hulk vabalt valitud meetmeid. Tulude poolel sisaldab eelarve muu hulgas käibemaksutõusu alates 2010. aasta juulist, hoiuste maksustamise progressiivsemaks muutmist ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtete maksukoormuse ajutist kahandamist tööhõive soodustamiseks. Samuti kajastub selles 2009. aasta keskel kehtestatud alkoholi- ja tubakaaktsiisi tõus. Kulude poolel sisaldub eelarves kohalikele omavalitsustele suunatud investeerimispaketi osaline laiendamine, mille maht on 0,5 % SKPst. Selle investeerimiskulu peaks täielikult korvama jooksvate kulude kokkuhoid, mille maht on 0,75 % SKPst. Lisaks mõjutab eelarvet see, et kaotatud on suur hulk 2008. aastal rakendatud ajutisi stimuleerivaid meetmeid, nagu üksikisiku tulumaksu krediit, mis tähendasid sissetuleku maksustamise vähendamist. Ajutiste stimuleerivate meetmete kaotamise ja 2010. aastaks kavandatud uute vabalt valitud meetmete võtmise kombineeritud mõju peaks aitama parandada 2010. aasta eelarveseisundit kuni 1,75 % SKP protsendipunkti võrra, mis oleks kooskõlas nõukogu poolt 2. detsembril 2009. aastal Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel antud soovitusega. Peale 2010. aasta eelarvesse lisatud meetmete peaks konsolideerimist toetama ka 2010. aastaks koostatud nn kohese tegutsemise kava, mille tulemusel vähendatakse 2010. aasta eelarveseaduses kavandatud kulutusi 0,5 % SKPst. 2010. aasta eelarvestrateegia on struktuurse eelarveseisundi, st tsükliliselt kohandatud ning ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta eelarveseisundi muutuse põhjal hinnates range, mis peaks aitama eelarvepositsiooni parandada 2 protsendipunkti võrra SKPst. |
| --- | --- |

(6)

Programmis on sätestatud valitsemissektori 2010. aasta puudujäägi eesmärgiks 9,8 % SKPst, mis on märgatavalt kõrgem kui 2010. aasta eelarves kavandatud määr 8,1 % SKPst. Puudujäägi suurenemine 1,7 protsendipunkti võrra tuleneb 2009. aasta võrdlusbaasi muutusest. 2010. aasta eelarveseaduses, mis märgib Hispaania eelarve konsolideerimise algust, on nii tulude kui ka kulude poolel hulk vabalt valitud meetmeid. Tulude poolel sisaldab eelarve muu hulgas käibemaksutõusu alates 2010. aasta juulist, hoiuste maksustamise progressiivsemaks muutmist ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtete maksukoormuse ajutist kahandamist tööhõive soodustamiseks. Samuti kajastub selles 2009. aasta keskel kehtestatud alkoholi- ja tubakaaktsiisi tõus. Kulude poolel sisaldub eelarves kohalikele omavalitsustele suunatud investeerimispaketi osaline laiendamine, mille maht on 0,5 % SKPst. Selle investeerimiskulu peaks täielikult korvama jooksvate kulude kokkuhoid, mille maht on 0,75 % SKPst. Lisaks mõjutab eelarvet see, et kaotatud on suur hulk 2008. aastal rakendatud ajutisi stimuleerivaid meetmeid, nagu üksikisiku tulumaksu krediit, mis tähendasid sissetuleku maksustamise vähendamist. Ajutiste stimuleerivate meetmete kaotamise ja 2010. aastaks kavandatud uute vabalt valitud meetmete võtmise kombineeritud mõju peaks aitama parandada 2010. aasta eelarveseisundit kuni 1,75 % SKP protsendipunkti võrra, mis oleks kooskõlas nõukogu poolt 2. detsembril 2009. aastal Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel antud soovitusega. Peale 2010. aasta eelarvesse lisatud meetmete peaks konsolideerimist toetama ka 2010. aastaks koostatud nn kohese tegutsemise kava, mille tulemusel vähendatakse 2010. aasta eelarveseaduses kavandatud kulutusi 0,5 % SKPst. 2010. aasta eelarvestrateegia on struktuurse eelarveseisundi, st tsükliliselt kohandatud ning ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta eelarveseisundi muutuse põhjal hinnates range, mis peaks aitama eelarvepositsiooni parandada 2 protsendipunkti võrra SKPst.

| (7) | Eelarvestrateegia keskpika perioodi peamine eesmärk on kahandada puudujääk kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel nõukogu poolt 2. detsembril 2009 antud soovitusega alla kontrollväärtuse 3 % SKPst 2013. aastaks.
  Ajakohastatud programmis kavandatakse puudujäägiks 2011. aastal 7,5 % SKPst, 2012. aastal 5,3 % SKPst ja 2013. aastal 3 % SKPst. Programmi lõpuaastatel peaks konsolideerimist tugevalt toetama keskvalitsuse kokkuhoiukava aastateks 2011–2013, mis kiideti heaks 29. jaanuaril 2010 ja mille kõik üksikasjad kinnitatakse järgnevatel kuudel, ning veel heaks kiitmata raamlepingud, mis sisaldavad mitmeid uusi meetmeid kulude vähendamiseks piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Pakett sisaldab esmajoones järgmisi ettepanekuid: i) külmutada peaaegu täielikult uute töökohtade loomine avalikus sektoris, ii) piirata vahetarbimist, sotsiaalsiirdeid ja muid kulutusi püsivalt 1 protsendipunkti võrra SKPst, iii) vähendada kapitali kogumahutavust põhivarasse 0,9 protsendipunkti võrra SKPst, iv) vähendada subsiidiume 0,5 protsendipunkti võrra SKPst. Programmis märgitakse eelarvestrateegia keskpika perioodi eesmärgina endiselt tsükli faasist sõltumatut tasakaalus eelarvepositsiooni. Viimase aja prognooside ning võlataseme põhjal võib öelda, et keskpika perioodi eesmärk peegeldab stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud eesmärke enam kui piisaval määral. Siiski ei ole programmis ette nähtud selle saavutamist programmiperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Eelarvestrateegia keskpika perioodi peamine eesmärk on kahandada puudujääk kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel nõukogu poolt 2. detsembril 2009 antud soovitusega alla kontrollväärtuse 3 % SKPst 2013. aastaks.

Ajakohastatud programmis kavandatakse puudujäägiks 2011. aastal 7,5 % SKPst, 2012. aastal 5,3 % SKPst ja 2013. aastal 3 % SKPst. Programmi lõpuaastatel peaks konsolideerimist tugevalt toetama keskvalitsuse kokkuhoiukava aastateks 2011–2013, mis kiideti heaks 29. jaanuaril 2010 ja mille kõik üksikasjad kinnitatakse järgnevatel kuudel, ning veel heaks kiitmata raamlepingud, mis sisaldavad mitmeid uusi meetmeid kulude vähendamiseks piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Pakett sisaldab esmajoones järgmisi ettepanekuid: i) külmutada peaaegu täielikult uute töökohtade loomine avalikus sektoris, ii) piirata vahetarbimist, sotsiaalsiirdeid ja muid kulutusi püsivalt 1 protsendipunkti võrra SKPst, iii) vähendada kapitali kogumahutavust põhivarasse 0,9 protsendipunkti võrra SKPst, iv) vähendada subsiidiume 0,5 protsendipunkti võrra SKPst. Programmis märgitakse eelarvestrateegia keskpika perioodi eesmärgina endiselt tsükli faasist sõltumatut tasakaalus eelarvepositsiooni. Viimase aja prognooside ning võlataseme põhjal võib öelda, et keskpika perioodi eesmärk peegeldab stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud eesmärke enam kui piisaval määral. Siiski ei ole programmis ette nähtud selle saavutamist programmiperioodi jooksul.

| (8) | Eelarvetulemus võib kujuneda programmiperioodi jooksul programmis prognoositust halvemaks. 2010. aastal näivad riskid olevat suhteliselt väikesed, kuid need muutuvad olulisemaks 2011. aastal ja järgnevatel aastatel. Kui 2010. aasta suhtes on ajakohastatud programmis esitatud makromajanduslik prognoos vaid veidi liialt optimistlik, siis järgnevate aastate suhtes on prognoosid ilmselgelt liiga optimistlikud. Ebakindlus valitseb ka kavandatud konsolideerimismeetmete suhtes, eelkõige pärast 2010. aastat, sest praegu on need veel ettepaneku järgus ja ootavad täpsustamist, vastuvõtmist ja elluviimist. Täiendavad riskid on seotud piirkondlike ja kohalike omavalitsuste eelarvetulemustega, ehkki raamlepingud peaksid neid riske vähendama. |
| --- | --- |

(8)

Eelarvetulemus võib kujuneda programmiperioodi jooksul programmis prognoositust halvemaks. 2010. aastal näivad riskid olevat suhteliselt väikesed, kuid need muutuvad olulisemaks 2011. aastal ja järgnevatel aastatel. Kui 2010. aasta suhtes on ajakohastatud programmis esitatud makromajanduslik prognoos vaid veidi liialt optimistlik, siis järgnevate aastate suhtes on prognoosid ilmselgelt liiga optimistlikud. Ebakindlus valitseb ka kavandatud konsolideerimismeetmete suhtes, eelkõige pärast 2010. aastat, sest praegu on need veel ettepaneku järgus ja ootavad täpsustamist, vastuvõtmist ja elluviimist. Täiendavad riskid on seotud piirkondlike ja kohalike omavalitsuste eelarvetulemustega, ehkki raamlepingud peaksid neid riske vähendama.

| (9) | Valitsemissektori koguvõlg oli 2009. aastal hinnanguliselt 55,2 % SKPst, olles märkimisväärselt suurem kui aasta varem (39,7 %). Võlakoormuse suurenemine SKP suhtes on peale eelarvepuudujäägi olulise suurenemise ja SKP kasvu aeglustumise tingitud ka märkimisväärselt suurest võlapositsiooni ja eelarvepuudujäägi muutuse suhtarvust, milles kajastuvad eeskätt laenudena antud toetused.
  Võla suhe peaks peamiselt valitsemissektori eelarve jätkuvalt suure puudujäägi tõttu suurenema programmiperioodil veel 19 protsendipunkti võrra, ületades 2010. aastal aluslepingus ette nähtud kontrollväärtuse ja jõudes 2013. aastal 74 %-ni SKPst. Pidades silmas makromajandusliu stsenaariumi ja eelarve-eesmärkidega seotud riske, finantssektori ümberkorraldamise vajadust ning vähemal määral ka finantssektori toetusmeetmete paketi raames antud tagatiste võimalikku mõju, võib võla suhe siiski kujuneda ajakohastatud programmis prognoositust ebasoodsamaks. Kuid toetusskeemi ja sellega seotud finantstehingute edukuse korral võib õnnestuda ära hoida võlakoormuse suurenemine finantssektori toetamiseks võetud meetmete arvelt. |
| --- | --- |

(9)

Valitsemissektori koguvõlg oli 2009. aastal hinnanguliselt 55,2 % SKPst, olles märkimisväärselt suurem kui aasta varem (39,7 %). Võlakoormuse suurenemine SKP suhtes on peale eelarvepuudujäägi olulise suurenemise ja SKP kasvu aeglustumise tingitud ka märkimisväärselt suurest võlapositsiooni ja eelarvepuudujäägi muutuse suhtarvust, milles kajastuvad eeskätt laenudena antud toetused.

Võla suhe peaks peamiselt valitsemissektori eelarve jätkuvalt suure puudujäägi tõttu suurenema programmiperioodil veel 19 protsendipunkti võrra, ületades 2010. aastal aluslepingus ette nähtud kontrollväärtuse ja jõudes 2013. aastal 74 %-ni SKPst. Pidades silmas makromajandusliu stsenaariumi ja eelarve-eesmärkidega seotud riske, finantssektori ümberkorraldamise vajadust ning vähemal määral ka finantssektori toetusmeetmete paketi raames antud tagatiste võimalikku mõju, võib võla suhe siiski kujuneda ajakohastatud programmis prognoositust ebasoodsamaks. Kuid toetusskeemi ja sellega seotud finantstehingute edukuse korral võib õnnestuda ära hoida võlakoormuse suurenemine finantssektori toetamiseks võetud meetmete arvelt.

| (10) | Keskpika perioodi võlaprognoosid, mille kohaselt SKP kasvumäär taastub järk-järgult enne kriisi prognoositud tasemel ja maksumäärad jõuavad taas kriisieelsele tasemele, ning mille puhul võetakse arvesse elanikkonna vananemisega seotud kulude prognoositud suurenemist, osutavad, et programmis kirjeldatud eelarvestrateegia oleks eeldusel, et poliitikat edaspidi ei muudeta, nominaalselt piisav selleks, et stabiliseerida 2020. aastaks võla suhe SKPsse. |
| --- | --- |

(10)

Keskpika perioodi võlaprognoosid, mille kohaselt SKP kasvumäär taastub järk-järgult enne kriisi prognoositud tasemel ja maksumäärad jõuavad taas kriisieelsele tasemele, ning mille puhul võetakse arvesse elanikkonna vananemisega seotud kulude prognoositud suurenemist, osutavad, et programmis kirjeldatud eelarvestrateegia oleks eeldusel, et poliitikat edaspidi ei muudeta, nominaalselt piisav selleks, et stabiliseerida 2020. aastaks võla suhe SKPsse.

| (11) | Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Hispaanias ELi keskmisest märgatavalt suurem, mis tuleneb eelkõige pensionikulutuste väga olulisest suurenemisest SKP suhtes järgmistel aastakümnetel. Programmis hinnanguliselt avaldatud 2009. aasta eelarvepositsioon, mis on märgatavalt halvem eelmises programmis prognoositust, suurendab elanikkonna vananemise pärssivat mõju eelarve jätkusuutlikkusele veelgi. Siinkohal väärib märkimist, et riiklikku pensioni reservfondi on kogutud varasid tulevaste pensionikulutuste osaliseks eelrahastamiseks. Esmase ülejäägi saavutamine keskpika perioodi jooksul koos struktuurireformidega aitaks vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ähvardavaid riske, mida komisjon on 2009. aasta jätkusuutlikkuse aruandes (3) hinnanud kõrgeteks.
  Programmi kohaselt esitas valitsus 29. jaanuaril 2010 ettepaneku lisada nn Toledo pakti pensionireform, mis sisaldab muu hulgas järgmisi elemente: i) pensioniea pidev tõstmine kuni 67 eluaastani ning võimalus siduda praegu kehtiva süsteemi muid parameetreid kõnealuse tööea pikendamisega; ii) tehtud pensionimaksete ja saadavate hüvitiste vahelise seose tugevdamine (sealhulgas võimalus kehtestada süsteemi teatud osas arvestuslikke pensionikontosid (notional accounts)); iii) paindlikum seos täiendavate vabatahtlike pensioniskeemide ja riikliku sotsiaalkindlustussüsteemi vahel; ning iv) piisav ja endisest tõhusam peresid toetav poliitika. |
| --- | --- |

(11)

Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Hispaanias ELi keskmisest märgatavalt suurem, mis tuleneb eelkõige pensionikulutuste väga olulisest suurenemisest SKP suhtes järgmistel aastakümnetel. Programmis hinnanguliselt avaldatud 2009. aasta eelarvepositsioon, mis on märgatavalt halvem eelmises programmis prognoositust, suurendab elanikkonna vananemise pärssivat mõju eelarve jätkusuutlikkusele veelgi. Siinkohal väärib märkimist, et riiklikku pensioni reservfondi on kogutud varasid tulevaste pensionikulutuste osaliseks eelrahastamiseks. Esmase ülejäägi saavutamine keskpika perioodi jooksul koos struktuurireformidega aitaks vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ähvardavaid riske, mida komisjon on 2009. aasta jätkusuutlikkuse aruandes (3) hinnanud kõrgeteks.

Programmi kohaselt esitas valitsus 29. jaanuaril 2010 ettepaneku lisada nn Toledo pakti pensionireform, mis sisaldab muu hulgas järgmisi elemente: i) pensioniea pidev tõstmine kuni 67 eluaastani ning võimalus siduda praegu kehtiva süsteemi muid parameetreid kõnealuse tööea pikendamisega; ii) tehtud pensionimaksete ja saadavate hüvitiste vahelise seose tugevdamine (sealhulgas võimalus kehtestada süsteemi teatud osas arvestuslikke pensionikontosid (notional accounts)); iii) paindlikum seos täiendavate vabatahtlike pensioniskeemide ja riikliku sotsiaalkindlustussüsteemi vahel; ning iv) piisav ja endisest tõhusam peresid toetav poliitika.

| (12) | Ehkki keskpika perioodi eelarveraamistik on aidanud kavandada mitmeaastast eelarvepoliitikat ning selle rakendamine on andnud üldiselt häid tulemusi, on tulemused alates 2008. aastast halvenenud. Senist eelarveraamistikku tugevdati 2007. aastal eelarve stabiilsuse seaduse reformiga, millega kehtestati eelarve tsükliülese stabiilsuse põhimõte. Selle kohaselt on võimalik püstitada eelarve-eesmärke majandustsükli faasi põhjal. 2009. aastal kasutati selle seadusega võimaldatav manööverdamisruum lõpuni ära, kui piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel lubati erandlikult esitada eelarveraamistikus varem ettenähtust suurem puudujääk. Piirkondade ja omavalitsustega sõlmitavate riigi rahanduse jätkusuutlikkust käsitlevate raamlepingute heakskiitmisega luuakse siiski vahend, mis võimaldab nimetatud lepingute täieliku rakendamise korral võtta vastu piirkondade ja omavalitsuste kulutuste ümberkorraldamise kavasid, mille sisu on sarnane keskvalitsuse vastava kavaga, ning teostada nende kavade täitmise üle järelevalvet. |
| --- | --- |

(12)

Ehkki keskpika perioodi eelarveraamistik on aidanud kavandada mitmeaastast eelarvepoliitikat ning selle rakendamine on andnud üldiselt häid tulemusi, on tulemused alates 2008. aastast halvenenud. Senist eelarveraamistikku tugevdati 2007. aastal eelarve stabiilsuse seaduse reformiga, millega kehtestati eelarve tsükliülese stabiilsuse põhimõte. Selle kohaselt on võimalik püstitada eelarve-eesmärke majandustsükli faasi põhjal. 2009. aastal kasutati selle seadusega võimaldatav manööverdamisruum lõpuni ära, kui piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel lubati erandlikult esitada eelarveraamistikus varem ettenähtust suurem puudujääk. Piirkondade ja omavalitsustega sõlmitavate riigi rahanduse jätkusuutlikkust käsitlevate raamlepingute heakskiitmisega luuakse siiski vahend, mis võimaldab nimetatud lepingute täieliku rakendamise korral võtta vastu piirkondade ja omavalitsuste kulutuste ümberkorraldamise kavasid, mille sisu on sarnane keskvalitsuse vastava kavaga, ning teostada nende kavade täitmise üle järelevalvet.

| (13) | Programmis rõhutatakse, et Hispaania jaoks on väljumisstrateegia üheks olulisimaks osaks riigi rahanduse kvaliteedi parandamine. Selle saavutamiseks on programmis kavandatud mõned reformid, millega püütakse parandada kulutõhusust ja valitsemissektori kulutuste tulemuslikkust ning muuta maksusüsteemi struktuuriosi. Tulude poolel hõlmavad need maksusüsteemi struktuuriosade muutmist, nähes ette tulude maksustamise vähenduste kaotamist, hoiuste maksustamise süsteemi progressiivsemaks muutmise ja käibemaksumäärade suurendamise. Kulude poolel hõlmavad reformid eelkõige tootlikke kulusid, eriti haridust ning teadus- ja arendustegevust, samuti pööratakse tähelepanu vajadusele ohjata avaliku sektori vahetarbimist – see peaks ajavahemikus 2011–2013 tähendama vähendamist 4,3 protsendipunkti võrra SKPst. |
| --- | --- |

(13)

Programmis rõhutatakse, et Hispaania jaoks on väljumisstrateegia üheks olulisimaks osaks riigi rahanduse kvaliteedi parandamine. Selle saavutamiseks on programmis kavandatud mõned reformid, millega püütakse parandada kulutõhusust ja valitsemissektori kulutuste tulemuslikkust ning muuta maksusüsteemi struktuuriosi. Tulude poolel hõlmavad need maksusüsteemi struktuuriosade muutmist, nähes ette tulude maksustamise vähenduste kaotamist, hoiuste maksustamise süsteemi progressiivsemaks muutmise ja käibemaksumäärade suurendamise. Kulude poolel hõlmavad reformid eelkõige tootlikke kulusid, eriti haridust ning teadus- ja arendustegevust, samuti pööratakse tähelepanu vajadusele ohjata avaliku sektori vahetarbimist – see peaks ajavahemikus 2011–2013 tähendama vähendamist 4,3 protsendipunkti võrra SKPst.

| (14) | Kokkuvõttes on programmis sätestatud eelarvestrateegia 2010. aastal üldiselt kooskõlas nõukogu poolt 2. detsembril 2009 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel antud soovitusega. Varitsevate ohtude tõttu ei pruugi aga 2011. aastast alates eelarvestrateegia Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel nõukogu poolt esitatud soovitusega täiel määral kooskõlas olla. Ehkki eelarvestrateegia, mille puhul nähakse ette nominaalse puudujäägi vähendamine alla 3 % SKPst, on kooskõlas soovitustega, ei ole eespool nimetatud riske arvesse võttes ülemäärase puudujäägi kõrvaldamine määratud tähtajaks veel kindel ning puudujäägi vähendamise keskmine määr võib kujuneda väiksemaks kui soovituses ette nähtud miinimum 1,5 protsendipunkti SKPst aastas kogu programmiperioodi jooksul. Eelkõige ohustab eelarvestrateegiat 2010. aastale järgnevate aastate makromajandusprognooside liigne optimistlikkus, mis võib tähendada seda, et eelarve konsolideerimine peab toimuma programmis prognoositust väiksema majanduskasvu tingimustes. Lisaks sellele tuleks üksikasjalikumalt kirjeldada meetmeid, mille abil kavatsetakse struktuurse puudujäägi vähendamist jätkata pärast 2010. aastat. Pealegi ei pruugi praegune eelarvestrateegia olla piisav võlakoormuse kasvu peatamiseks. Nende ohtude käsitlemiseks tuleb 2010. aastale järgneval perioodil strateegia kohaselt võetavad meetmed üksikasjalikult kindlaks määrata ning programmi lõpuaastate tegevuskava piisaval määral karmistada. See oleks asjakohane ka võla suhte ja elanikkonna vananemisega seotud kulutuste eeldatavat kiiret kasvu ning Hispaania süvenenud kohandamisprobleeme silmas pidades. |
| --- | --- |

(14)

Kokkuvõttes on programmis sätestatud eelarvestrateegia 2010. aastal üldiselt kooskõlas nõukogu poolt 2. detsembril 2009 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel antud soovitusega. Varitsevate ohtude tõttu ei pruugi aga 2011. aastast alates eelarvestrateegia Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel nõukogu poolt esitatud soovitusega täiel määral kooskõlas olla. Ehkki eelarvestrateegia, mille puhul nähakse ette nominaalse puudujäägi vähendamine alla 3 % SKPst, on kooskõlas soovitustega, ei ole eespool nimetatud riske arvesse võttes ülemäärase puudujäägi kõrvaldamine määratud tähtajaks veel kindel ning puudujäägi vähendamise keskmine määr võib kujuneda väiksemaks kui soovituses ette nähtud miinimum 1,5 protsendipunkti SKPst aastas kogu programmiperioodi jooksul. Eelkõige ohustab eelarvestrateegiat 2010. aastale järgnevate aastate makromajandusprognooside liigne optimistlikkus, mis võib tähendada seda, et eelarve konsolideerimine peab toimuma programmis prognoositust väiksema majanduskasvu tingimustes. Lisaks sellele tuleks üksikasjalikumalt kirjeldada meetmeid, mille abil kavatsetakse struktuurse puudujäägi vähendamist jätkata pärast 2010. aastat. Pealegi ei pruugi praegune eelarvestrateegia olla piisav võlakoormuse kasvu peatamiseks. Nende ohtude käsitlemiseks tuleb 2010. aastale järgneval perioodil strateegia kohaselt võetavad meetmed üksikasjalikult kindlaks määrata ning programmi lõpuaastate tegevuskava piisaval määral karmistada. See oleks asjakohane ka võla suhte ja elanikkonna vananemisega seotud kulutuste eeldatavat kiiret kasvu ning Hispaania süvenenud kohandamisprobleeme silmas pidades.

| (15) | Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis nõutavatest andmetest puuduvad programmis mõned kohustuslikud ja vabatahtlikud andmed (4). Nõukogu poolt 2. detsembril 2009. aastal Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel esitatud soovituses, millega juhiti tähelepanu vajadusele kõrvaldada ülemäärane puudujääk, kutsuti Hispaaniat üles käsitlema kõnealuste soovituste rakendamisel tehtud edusamme ajakohastatud stabiilsusprogrammide eraldi peatükis (5). |
| --- | --- |

(15)

Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis nõutavatest andmetest puuduvad programmis mõned kohustuslikud ja vabatahtlikud andmed (4). Nõukogu poolt 2. detsembril 2009. aastal Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel esitatud soovituses, millega juhiti tähelepanu vajadusele kõrvaldada ülemäärane puudujääk, kutsuti Hispaaniat üles käsitlema kõnealuste soovituste rakendamisel tehtud edusamme ajakohastatud stabiilsusprogrammide eraldi peatükis (5).

Üldine järeldus on, et praegusel kriisil on Hispaania rahandusele suur mõju, see on toonud kaasa 2009. aastal hinnanguliselt väga suure puudujäägi ning hakanud kiirelt kasvatama valitsemissektori võlga SKP suhtes. Ajakohastatud stabiilsusprogrammis nähakse ette valitsemissektori puudujäägi mahukas ja pidev vähendamine alates 2010. aastast ning jõudmine 2013. aastaks tasemele 3 % SKPst. Kuna puudujäägi ja võlakoormuse kasv ohustab keskpika perioodi jooksul stabiilse majanduskasvu jätkumist, on eelarve konsolideerimine hädavajalik. Lisaks on rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamine äärmiselt vajalik ka elanikkonna vananemisega seotud kulude prognoositava suure kasvu taustal. Ometi võib ambitsioonikate konsolideerimiseesmärkide saavutamine nõuda lisapingutusi, eelkõige makromajandusprognoosi ilmselgelt liigse optimistlikkuse taustal ning arvestades, et sellega seoses võib majanduskasvu osa eelarve konsolideerimisel oodatust väiksemaks jääda ja programmiperioodi lõpuaastatel ei pruugi tulud olla nii suured kui programmis prognoositud. Samuti ei ole puudujäägi vähendamise kava toetavad meetmed 2010. aastale järgnevaks perioodiks täielikult kindlaks määratud. Riigi rahandussüsteemi suure detsentraliseerituse taustal on ambitsioonikate konsolideerimiseesmärkide saavutamiseks äärmiselt vajalik tõrgeteta toimiv eelarveraamistik ja valitsemissektori erinevate tasandite vaheliste suhete täpne reguleerimine. Lisaks on riigi rahanduse kvaliteedi jätkuv parandamine oluline ka majanduse sujuva kohanemise toetamiseks, võttes arvesse valitseva makromajandusliku tasakaalustamatuse, eelkõige maksebilansi tasakaalustamatuse kohandamise vajadust, tehes seda eelkõige majanduse kasvupotentsiaali parandamise, uute töökohtade loomise ergutamise ning tootlikkuse ja konkurentsivõime suurendamise kaudu.

Arvestades eespool esitatud hinnangut ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel 2. detsembril 2009 antud soovitust, kutsutakse Hispaaniat üles:

| i) | rakendama järjekindlalt programmis esitatud laiahaardelist eelarve konsolideerimise kava ning kõrvaldama kooskõlas sellega ülemäärane puudujääk 2013. aastaks, nägema selleks ette konkreetsed meetmed ka 2010. aastale järgnevateks aastateks ning olema valmis võtma täiendavaid konsolideerimismeetmeid juhuks, kui realiseerub risk, mis tuleneb sellest, et programmi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on optimistlikum kui Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel esitatud soovituse aluseks olnud stsenaarium; kasutama ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud soovituse kohaselt mis tahes muid võimalusi lisaks eelarve konsolideerimisele, sealhulgas soodsamatest majandustingimustest tulenevaid võimalusi, et kiirendada valitsemissektori koguvõla vähendamist kontrollväärtuse 60 % SKPst suunas; |
| --- | --- |

i)

rakendama järjekindlalt programmis esitatud laiahaardelist eelarve konsolideerimise kava ning kõrvaldama kooskõlas sellega ülemäärane puudujääk 2013. aastaks, nägema selleks ette konkreetsed meetmed ka 2010. aastale järgnevateks aastateks ning olema valmis võtma täiendavaid konsolideerimismeetmeid juhuks, kui realiseerub risk, mis tuleneb sellest, et programmi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on optimistlikum kui Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel esitatud soovituse aluseks olnud stsenaarium; kasutama ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud soovituse kohaselt mis tahes muid võimalusi lisaks eelarve konsolideerimisele, sealhulgas soodsamatest majandustingimustest tulenevaid võimalusi, et kiirendada valitsemissektori koguvõla vähendamist kontrollväärtuse 60 % SKPst suunas;

| ii) | parandama elanikkonna vananemisega seotud kulutuste eeldatava suurenemise ja valitsemissektori võlakoormuse kiire kasvu taustal riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, muu hulgas vanaduspensionisüsteemi reformimise teel vastavalt valitsuse poolt esitatud ettepanekutele; |
| --- | --- |

ii)

parandama elanikkonna vananemisega seotud kulutuste eeldatava suurenemise ja valitsemissektori võlakoormuse kiire kasvu taustal riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, muu hulgas vanaduspensionisüsteemi reformimise teel vastavalt valitsuse poolt esitatud ettepanekutele;

| iii) | tagama keskpika perioodi eelarve-eesmärkide saavutamiseks eelarveraamistiku tõrgeteta toimimine valitsemissektori kõigil tasanditel ning jälgima tähelepanelikult püstitatud eelarve-eesmärkidest kinnipidamist kogu aasta jooksul; |
| --- | --- |

iii)

tagama keskpika perioodi eelarve-eesmärkide saavutamiseks eelarveraamistiku tõrgeteta toimimine valitsemissektori kõigil tasanditel ning jälgima tähelepanelikult püstitatud eelarve-eesmärkidest kinnipidamist kogu aasta jooksul;

| iv) | tagama valitseva makromajandusliku tasakaalustamatuse edasise kohandamise vajadust silmas pidades eelarve konsolideerimise meetmete võtmine viisil, mis aitab ühtlasi jätkuvalt parandada riigi rahanduse kvaliteeti. |
| --- | --- |

iv)

tagama valitseva makromajandusliku tasakaalustamatuse edasise kohandamise vajadust silmas pidades eelarve konsolideerimise meetmete võtmine viisil, mis aitab ühtlasi jätkuvalt parandada riigi rahanduse kvaliteeti.

Samuti kutsutakse Hispaaniat üles järgima täpsemalt tegevusjuhendis esitatud andmenõudeid.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutuse %) | SP veebr 2010 | 0,9 | –3,6 | –0,3 | 1,8 | 2,9 | 3,1 |
| KOM nov 2009 | 0,9 | –3,7 | –0,8 | 1,0 | Puudub | Puudub |
| SP jaan 2009 | 1,2 | –1,6 | 1,2 | 2,6 | 1,2 | 2,6 |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP veebr 2010 | Puudub | Puudub | Puudub | Puudub | Puudub | Puudub |
| KOM nov 2009 | 4,1 | –0,4 | 0,8 | 2,0 | Puudub | Puudub |
| SP jaan 2009 | Puudub | Puudub | Puudub | Puudub | Puudub | Puudub |
| SKP lõhe (6)

  (% potentsiaalsest SKPst) | SP veebr 2010 | 0,6 | –3,5 | –4,4 | –3,2 | –1,6 | –0,2 |
| KOM nov 2009 | 0,8 | –2,8 | –3,6 | –2,6 | Puudub | Puudub |
| SP jaan 2009 | 0,8 | –2,3 | –3,4 | Puudub | Puudub | Puudub |
| Netolaenuandmine/-võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | SP veebr 2010 | –9,1 | –4,9 | –4,2 | –3,8 | –3,6 | –3,5 |
| KOM nov 2009 | –9,1 | –4,5 | –3,7 | –3,3 | Puudub | Puudub |
| SP jaan 2009 | –9,2 | –6,6 | –5,8 | –5,4 | Puudub | Puudub |
| Valitsemissektori tulud
  (% SKPst) | SP veebr 2010 | 37,0 | 34,6 | 35,7 | 36,7 | 37,5 | 38,3 |
| KOM nov 2009 | 37,0 | 34,0 | 35,6 | 36,0 | Puudub | Puudub |
| SP jaan 2009 | 37,0 | 37,5 | 38,3 | 38,7 | Puudub | Puudub |
| Valitsemissektori kulud
  (% SKPst) | SP veebr 2010 | 41,1 | 46,1 | 45,5 | 44,2 | 42,8 | 41,3 |
| KOM nov 2009 | 41,1 | 45,2 | 45,6 | 45,3 | Puudub | Puudub |
| SP jaan 2009 | 40,4 | 43,3 | 43,1 | 42,6 | Puudub | Puudub |
| Valitsemissektori eelarve seisund
  (% SKPst) | SP veebr 2010 | –4,1 | –11,4 | –9,8 | –7,5 | –5,3 | –3,0 |
| KOM nov 2009 | –4,1 | –11,2 | –10,1 | –9,3 | Puudub | Puudub |
| SP jaan 2009 | –3,4 | –6,2 | –5,7 | Puudub | Puudub | Puudub |
| Esmane eelarveseisund
  (% SKPst) | SP veebr 2010 | –2,5 | –9,6 | –7,7 | –4,9 | –2,3 | 0,1 |
| KOM nov 2009 | –2,5 | –9,4 | –7,6 | –6,3 | Puudub | Puudub |
| SP jaan 2009 | –1,9 | –4,1 | –2,9 | –1,9 | Puudub | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund (6)

  (% SKPst) | SP veebr 2010 | –4,3 | –9,9 | –7,9 | –6,1 | –4,6 | –2,9 |
| KOM nov 2009 | –4,4 | –10,0 | –8,5 | –8,1 | Puudub | Puudub |
| SP jaan 2009 | –3,7 | –5,2 | –4,2 | Puudub | Puudub | Puudub |
| Struktuurne eelarveseisund (7)

  (% SKPst) | SP veebr 2010 | –4,3 | –9,9 | –7,9 | –6,1 | –4,6 | –2,9 |
| KOM nov 2009 | –4,1 | –9,3 | –8,5 | –8,1 | Puudub | Puudub |
| SP jaan 2009 | –3,3 | –4,6 | –4,2 | Puudub | Puudub | Puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP veebr 2010 | 39,7 | 55,2 | 65,9 | 71,9 | 74,3 | 74,1 |
| KOM nov 2009 | 39,7 | 54,3 | 66,3 | 74,0 | Puudub | Puudub |
| SP jaan 2009 | 39,5 | 47,3 | 51,6 | 53,7 | Puudub | Puudub |
| Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

SKP reaalkasv

(muutuse %)

SP veebr 2010

0,9

–3,6

–0,3

1,8

2,9

3,1

KOM nov 2009

0,9

–3,7

–0,8

1,0

Puudub

Puudub

SP jaan 2009

1,2

–1,6

1,2

2,6

1,2

2,6

THHI inflatsioon

(%)

SP veebr 2010

Puudub

Puudub

Puudub

Puudub

Puudub

Puudub

KOM nov 2009

4,1

–0,4

0,8

2,0

Puudub

Puudub

SP jaan 2009

Puudub

Puudub

Puudub

Puudub

Puudub

Puudub

SKP lõhe (6)

(% potentsiaalsest SKPst)

SP veebr 2010

0,6

–3,5

–4,4

–3,2

–1,6

–0,2

KOM nov 2009

0,8

–2,8

–3,6

–2,6

Puudub

Puudub

SP jaan 2009

0,8

–2,3

–3,4

Puudub

Puudub

Puudub

Netolaenuandmine/-võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

SP veebr 2010

–9,1

–4,9

–4,2

–3,8

–3,6

–3,5

KOM nov 2009

–9,1

–4,5

–3,7

–3,3

Puudub

Puudub

SP jaan 2009

–9,2

–6,6

–5,8

–5,4

Puudub

Puudub

Valitsemissektori tulud

(% SKPst)

SP veebr 2010

37,0

34,6

35,7

36,7

37,5

38,3

KOM nov 2009

37,0

34,0

35,6

36,0

Puudub

Puudub

SP jaan 2009

37,0

37,5

38,3

38,7

Puudub

Puudub

Valitsemissektori kulud

(% SKPst)

SP veebr 2010

41,1

46,1

45,5

44,2

42,8

41,3

KOM nov 2009

41,1

45,2

45,6

45,3

Puudub

Puudub

SP jaan 2009

40,4

43,3

43,1

42,6

Puudub

Puudub

Valitsemissektori eelarve seisund

(% SKPst)

SP veebr 2010

–4,1

–11,4

–9,8

–7,5

–5,3

–3,0

KOM nov 2009

–4,1

–11,2

–10,1

–9,3

Puudub

Puudub

SP jaan 2009

–3,4

–6,2

–5,7

Puudub

Puudub

Puudub

Esmane eelarveseisund

(% SKPst)

SP veebr 2010

–2,5

–9,6

–7,7

–4,9

–2,3

0,1

KOM nov 2009

–2,5

–9,4

–7,6

–6,3

Puudub

Puudub

SP jaan 2009

–1,9

–4,1

–2,9

–1,9

Puudub

puudub

Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund (6)

(% SKPst)

SP veebr 2010

–4,3

–9,9

–7,9

–6,1

–4,6

–2,9

KOM nov 2009

–4,4

–10,0

–8,5

–8,1

Puudub

Puudub

SP jaan 2009

–3,7

–5,2

–4,2

Puudub

Puudub

Puudub

Struktuurne eelarveseisund (7)

(% SKPst)

SP veebr 2010

–4,3

–9,9

–7,9

–6,1

–4,6

–2,9

KOM nov 2009

–4,1

–9,3

–8,5

–8,1

Puudub

Puudub

SP jaan 2009

–3,3

–4,6

–4,2

Puudub

Puudub

Puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP veebr 2010

39,7

55,2

65,9

71,9

74,3

74,1

KOM nov 2009

39,7

54,3

66,3

74,0

Puudub

Puudub

SP jaan 2009

39,5

47,3

51,6

53,7

Puudub

Puudub

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_et.htm

(2)  Eelkõige on hindamisel võetud arvesse komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi, kuid ka pärast seda kättesaadavaks muutunud teavet, nagu komisjoni talituste 2010. aasta vaheprognoos.

(3)  Oma 10. novembri 2009. aasta järeldustes liikmesriikide rahanduse jätkusuutlikkuse kohta „kutsub nõukogu liikmesriike üles pöörama oma tulevastes stabiilsus- ja lähenemisprogrammides suuremat tähelepanu jätkusuutlikkusele suunatud strateegiatele” ning „kutsub komisjoni arendama koos majanduspoliitika komitee ning majandus- ja rahanduskomiteega edasi meetodeid riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse õigeaegseks hindamiseks järgmise jätkusuutlikkust käsitleva aruande jaoks”, mis on ette nähtud koostada 2012. aastal.

(4)  Eelkõige on puudu andmed tööjõu tootlikkuse, tegelike töötundide ning ühekordsete ja muude ajutiste meetmete kohta.

(5)  Hispaania on seda soovitust sisuliselt järginud, ehkki nõutud teave ei olnud esitatud eraldi peatükis, vaid lisatud keskpika perioodi eelarvestrateegia peatüki juurde.

(6)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste poolt uuesti arvutatud SKP lõhe ja tsükliliselt kohandatud eelarveseisund.

(7)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Vastavalt viimasele ajakohastatud programmile ühekordsed ja muud ajutised meetmed puuduvad, komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt olid need 2008. aastal – 0,3 % SKPst ja 2009. aastal – 0,7 % SKPst.

Allikad:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 4.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 146/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 146/7

---

NÕUKOGU ARVAMUS

Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2009–2012

2010/C 146/02

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 26. aprillil 2010 läbi Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 26. aprillil 2010 läbi Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2009–2012.

| (2) | Pärast 2008. aasta lõpus tabanud ränka majandussurutist on Rootsi majandus stabiliseerunud, ent SKP kasv oli kogu 2009. aasta jooksul negatiivne. Majandustsükli sellele järgule mitteomaselt on Rootsi majanduse edasiviivaks jõuks olnud tarbijanõudlus, samas kui tööstus, investeeringud ja eksport on pärast sügavat langust alles toibumas. Leibkondade kulutusi on toetanud soodne fiskaal- ja rahapoliitika ning olukorra stabiliseerumine finantsturgudel. Paremad väljavaated tööturul, tõusvad aktsiaturud ja asjaolu, et kinnisvarahinnad on hakanud taas tõusma, on samuti aidanud kaasa tarbijausalduse suurenemisele. Majandussurutise ajal nõrgenes Rootsi omavääring peamiste kaubanduspartnerite valuutade suhtes vähem kui aasta jooksul ligikaudu 30 %, kuid praeguseks on ligikaudu kolmveerand selle kaotatud väärtusest taastunud. Omavääringu hiljutine tugevnemine peaks aitama vähendada inflatsioonisurvet, mis tootmisvõimsuse vähese ärakasutamise tõttu on juba niigi väike. Majandussurutise ja selle leevendamiseks kohaldatava fiskaalpoliitika tagajärjel on eelarve ülejääk 2,5 % SKPst 2008. aastal muutunud 2009. aastal puudujäägiks 0,8 % SKPst. Riigi rahanduse jätkusuutliku arengu tagamiseks on esmatähtis tagada, et tööhõive suurenemiseta toimuv majanduskasv ei avaldaks pikaajalisele tööpuudusele püsivat negatiivset mõju ega vähendaks püsivalt tööjõupakkumist. Sellega seoses on oluline tagada aktiivse tööturupoliitika kvaliteet ka selle kohaldamisala laiendamise korral. Teine väljakutse poliitika kujundamisel on hoolikalt kalibreerida erinevate stimuleerivate meetmete kohaldamise lõpetamist, nii et see ei pärsiks majanduse elavnemist ega põhjustaks destabiliseerivat tasakaalustamatust kodumajapidamiste sektoris. |
| --- | --- |

(2)

Pärast 2008. aasta lõpus tabanud ränka majandussurutist on Rootsi majandus stabiliseerunud, ent SKP kasv oli kogu 2009. aasta jooksul negatiivne. Majandustsükli sellele järgule mitteomaselt on Rootsi majanduse edasiviivaks jõuks olnud tarbijanõudlus, samas kui tööstus, investeeringud ja eksport on pärast sügavat langust alles toibumas. Leibkondade kulutusi on toetanud soodne fiskaal- ja rahapoliitika ning olukorra stabiliseerumine finantsturgudel. Paremad väljavaated tööturul, tõusvad aktsiaturud ja asjaolu, et kinnisvarahinnad on hakanud taas tõusma, on samuti aidanud kaasa tarbijausalduse suurenemisele. Majandussurutise ajal nõrgenes Rootsi omavääring peamiste kaubanduspartnerite valuutade suhtes vähem kui aasta jooksul ligikaudu 30 %, kuid praeguseks on ligikaudu kolmveerand selle kaotatud väärtusest taastunud. Omavääringu hiljutine tugevnemine peaks aitama vähendada inflatsioonisurvet, mis tootmisvõimsuse vähese ärakasutamise tõttu on juba niigi väike. Majandussurutise ja selle leevendamiseks kohaldatava fiskaalpoliitika tagajärjel on eelarve ülejääk 2,5 % SKPst 2008. aastal muutunud 2009. aastal puudujäägiks 0,8 % SKPst. Riigi rahanduse jätkusuutliku arengu tagamiseks on esmatähtis tagada, et tööhõive suurenemiseta toimuv majanduskasv ei avaldaks pikaajalisele tööpuudusele püsivat negatiivset mõju ega vähendaks püsivalt tööjõupakkumist. Sellega seoses on oluline tagada aktiivse tööturupoliitika kvaliteet ka selle kohaldamisala laiendamise korral. Teine väljakutse poliitika kujundamisel on hoolikalt kalibreerida erinevate stimuleerivate meetmete kohaldamise lõpetamist, nii et see ei pärsiks majanduse elavnemist ega põhjustaks destabiliseerivat tasakaalustamatust kodumajapidamiste sektoris.

| (3) | Kuigi majanduskriisi tingimustes vähenes reaalne SKP peamiselt tsükliliste tegurite arvelt, on negatiivne mõju avaldunud ka potentsiaalse SKP tasemele. Peale selle võib kriis väikesemate investeeringute, laenude piiratud kättesaadavuse ja suurema struktuurse tööpuuduse tõttu mõjutada potentsiaalset kasvu keskpikas perspektiivis. Lisaks võimendab majanduskriisi mõju elanikkonna vananemisest tulenevat negatiivset mõju potentsiaalsele SKP-le ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Sellega seoses on esmatähtis kiirendada struktuurireformide rakendamist, et toetada potentsiaalset kasvu. Eelkõige on Rootsi jaoks oluline viia läbi reformid konkurentsi ja tööturul osalemise valdkonnas. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi majanduskriisi tingimustes vähenes reaalne SKP peamiselt tsükliliste tegurite arvelt, on negatiivne mõju avaldunud ka potentsiaalse SKP tasemele. Peale selle võib kriis väikesemate investeeringute, laenude piiratud kättesaadavuse ja suurema struktuurse tööpuuduse tõttu mõjutada potentsiaalset kasvu keskpikas perspektiivis. Lisaks võimendab majanduskriisi mõju elanikkonna vananemisest tulenevat negatiivset mõju potentsiaalsele SKP-le ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Sellega seoses on esmatähtis kiirendada struktuurireformide rakendamist, et toetada potentsiaalset kasvu. Eelkõige on Rootsi jaoks oluline viia läbi reformid konkurentsi ja tööturul osalemise valdkonnas.

| (4) | Makromajandusliku stsenaariumiga, mis põhineb 2009. aasta septembris parlamendile esitatud 2010. aasta eelarveseadusel, on ette nähtud, et SKP reaalkasv suureneb – 5,2 %-lt 2009. aastal, 0,6 %-le 2010. aastal ja keskmiselt 3,5 %-le ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu kättesaadava teabe põhjal hinnates näib kõnealune stsenaarium põhinevat ettevaatlikel kasvueeldustel 2010. aastaks ja märkimisväärselt soodsatel pärast seda, pidades silmas, et prognoositud kasvumäärad on oluliselt kõrgemad prognoositavast keskpika perioodi kasvupotentsiaalist. Sel taustal näib programmis prognoositud inflatsioon pisut liiga madal, kuigi see võib kajastada Rootsi omavääringu eeldatavat tugevnemist. |
| --- | --- |

(4)

Makromajandusliku stsenaariumiga, mis põhineb 2009. aasta septembris parlamendile esitatud 2010. aasta eelarveseadusel, on ette nähtud, et SKP reaalkasv suureneb – 5,2 %-lt 2009. aastal, 0,6 %-le 2010. aastal ja keskmiselt 3,5 %-le ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu kättesaadava teabe põhjal hinnates näib kõnealune stsenaarium põhinevat ettevaatlikel kasvueeldustel 2010. aastaks ja märkimisväärselt soodsatel pärast seda, pidades silmas, et prognoositud kasvumäärad on oluliselt kõrgemad prognoositavast keskpika perioodi kasvupotentsiaalist. Sel taustal näib programmis prognoositud inflatsioon pisut liiga madal, kuigi see võib kajastada Rootsi omavääringu eeldatavat tugevnemist.

| (5) | Programmis prognoositakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2009. aastal 2,2 % SKPst. Võrreldes 2008. aasta ülejäägiga 2,5 % SKPst tuleneb eelarvepositsiooni oluline halvenemine kriisitingimustes toiminud automaatsetest stabilisaatoritest ja Euroopa majanduse elavdamise kava kohastest valitsuse võetud suvakohastest stimuleerivatest meetmetest, mille maht on ligikaudu 1,5 % SKPst (koos 2010. aastaga rohkem kui 2,5 % SKPst). Eelarvepositsiooni halvenemine oli peamiselt tingitud maksutulude vähenemisest, kuna vähenesid nii töötundide arv kui ka keskmine maksumäär, samuti tarbimine, ettevõtete kasum ja kapitali kasvutulu. Programmi kohaselt peaks eelarvepoliitika jääma 2010. aastal ekspansiivseks. Pidades silmas Rootsi suhteliselt soodsat eelarvepositsiooni, on ekspansiivne eelarvepoliitika 2010. aastal asjakohane ja kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga. Eelarve struktuurset konsolideerimist ei ole programmi hilisematel aastatel ette nähtud. |
| --- | --- |

(5)

Programmis prognoositakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2009. aastal 2,2 % SKPst. Võrreldes 2008. aasta ülejäägiga 2,5 % SKPst tuleneb eelarvepositsiooni oluline halvenemine kriisitingimustes toiminud automaatsetest stabilisaatoritest ja Euroopa majanduse elavdamise kava kohastest valitsuse võetud suvakohastest stimuleerivatest meetmetest, mille maht on ligikaudu 1,5 % SKPst (koos 2010. aastaga rohkem kui 2,5 % SKPst). Eelarvepositsiooni halvenemine oli peamiselt tingitud maksutulude vähenemisest, kuna vähenesid nii töötundide arv kui ka keskmine maksumäär, samuti tarbimine, ettevõtete kasum ja kapitali kasvutulu. Programmi kohaselt peaks eelarvepoliitika jääma 2010. aastal ekspansiivseks. Pidades silmas Rootsi suhteliselt soodsat eelarvepositsiooni, on ekspansiivne eelarvepoliitika 2010. aastal asjakohane ja kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga. Eelarve struktuurset konsolideerimist ei ole programmi hilisematel aastatel ette nähtud.

| (6) | Ajakohastatud programmis nähakse ette valitsemissektori eelarve puudujäägi suurenemine 2010. aastal 3,4 %-le SKPst, (2) mis on osaliselt tingitud täiendavatest stimuleerivatest meetmetest, mille maht on ligikaudu 1 % SKPst. Kulude poolel võetud peamised suvakohased meetmed hõlmavad nn töötamisega kaasnevate maksusoodustuste kava neljandat etappi, mille prognoositav mõju valitsemissektori eelarvele on 0,3 % SKPst. Pensionide maksustamise vähendamine täiendab stimuleerivaid meetmeid lisaks 0,1 % SKPst. Kulude poolel hõlmavad meetmed valitsuse täiendavaid siirdeid omavalitsustele (ligikaudu 0,3 % SKPst) ning täiendavaid vahendeid kuritegevuse ohjeldamiseks, kohtusüsteemi toetuseks, haridus- ja koolitustegevuseks ning väikeettevõtete kasvu edendamiseks (iga valdkond 0,1 % SKPst). Kavandatud eelarvepoliitiline hoiak (mõõdetuna muutusena struktuurses eelarveseisundis (tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, mis on arvutatud ühiselt kokkulepitud metoodika kohaselt, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed)) on ekspansiivne, kusjuures struktuurne puudujääk suureneb 1,6 protsendipunkti võrra. Struktuurse puudujäägi suurenemise ja kavandatud eelarvemeetmete mahu (1 % SKPst) vahe tuleneb peamiselt väiksemast maksuelastsusest. |
| --- | --- |

(6)

Ajakohastatud programmis nähakse ette valitsemissektori eelarve puudujäägi suurenemine 2010. aastal 3,4 %-le SKPst, (2) mis on osaliselt tingitud täiendavatest stimuleerivatest meetmetest, mille maht on ligikaudu 1 % SKPst. Kulude poolel võetud peamised suvakohased meetmed hõlmavad nn töötamisega kaasnevate maksusoodustuste kava neljandat etappi, mille prognoositav mõju valitsemissektori eelarvele on 0,3 % SKPst. Pensionide maksustamise vähendamine täiendab stimuleerivaid meetmeid lisaks 0,1 % SKPst. Kulude poolel hõlmavad meetmed valitsuse täiendavaid siirdeid omavalitsustele (ligikaudu 0,3 % SKPst) ning täiendavaid vahendeid kuritegevuse ohjeldamiseks, kohtusüsteemi toetuseks, haridus- ja koolitustegevuseks ning väikeettevõtete kasvu edendamiseks (iga valdkond 0,1 % SKPst). Kavandatud eelarvepoliitiline hoiak (mõõdetuna muutusena struktuurses eelarveseisundis (tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, mis on arvutatud ühiselt kokkulepitud metoodika kohaselt, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed)) on ekspansiivne, kusjuures struktuurne puudujääk suureneb 1,6 protsendipunkti võrra. Struktuurse puudujäägi suurenemise ja kavandatud eelarvemeetmete mahu (1 % SKPst) vahe tuleneb peamiselt väiksemast maksuelastsusest.

| (7) | Eelarvestrateegia peamine eesmärk on viia valitsemissektori eelarve puudujääk taas allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst (olles eelnevalt ulatunud 3,4 %-ni SKPst 2010. aastal) ja tagada puudujäägi jätkuv kindel vähenemine. Eelarveprognoosid põhinevad eeldusel, et pärast 2010. aastat poliitikat ei muudeta, ja nende kohaselt väheneb valitsemissektori eelarve puudujääk järk-järgult 3,4 %-lt SKPst 2010. aastal 2,1 %-le SKPst 2011. aastal ja 1,1 %-le SKPst 2012. aastal. Esmane eelarveseisund peaks järgima sama suundumust, st puudujääk väheneb 2,2 %-lt SKPst 2010. aastal 0,8 %-le 2011. aastal ja eelarve jõuab ülejääki 0,4 % SKPst 2012. aastal. See on üsna märkimisväärne paranemine, pidades eelkõige silmas, et see ei hõlma konsolideerimismeetmeid ja et töötundide arv, mis on tulumaksu puhul oluline maksubaas, ei suurene oluliselt 2011. ja 2012. aastal. Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne eelarveseisund peaks samas halvenema, st puudujääk suureneb 1,3 %-lt SKPst 2010. aastal 1,5 %-le SKPst 2011. aastal ja 2,1 %-le SKPst 2012. aastal.
  Struktuurse eelarveseisundi kujunemist võib siiski alahinnata, kuna nihkeid valitsemissektori eelarveseisundi tsüklilises kujunemises ei ole tsüklilisel kohandamisel täielikult arvesse võetud. Rootsi keskpika perioodi eesmärk on saavutada tsükli jooksul ülejääk 1 % SKPst. Viimaseid prognoose ja võlataset arvesse võttes kajastab keskpika perioodi eesmärk enam kui piisavalt stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärke. Ajakohastatud lähenemisprogrammis siiski ei kavandata keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamist programmiperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Eelarvestrateegia peamine eesmärk on viia valitsemissektori eelarve puudujääk taas allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst (olles eelnevalt ulatunud 3,4 %-ni SKPst 2010. aastal) ja tagada puudujäägi jätkuv kindel vähenemine. Eelarveprognoosid põhinevad eeldusel, et pärast 2010. aastat poliitikat ei muudeta, ja nende kohaselt väheneb valitsemissektori eelarve puudujääk järk-järgult 3,4 %-lt SKPst 2010. aastal 2,1 %-le SKPst 2011. aastal ja 1,1 %-le SKPst 2012. aastal. Esmane eelarveseisund peaks järgima sama suundumust, st puudujääk väheneb 2,2 %-lt SKPst 2010. aastal 0,8 %-le 2011. aastal ja eelarve jõuab ülejääki 0,4 % SKPst 2012. aastal. See on üsna märkimisväärne paranemine, pidades eelkõige silmas, et see ei hõlma konsolideerimismeetmeid ja et töötundide arv, mis on tulumaksu puhul oluline maksubaas, ei suurene oluliselt 2011. ja 2012. aastal. Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne eelarveseisund peaks samas halvenema, st puudujääk suureneb 1,3 %-lt SKPst 2010. aastal 1,5 %-le SKPst 2011. aastal ja 2,1 %-le SKPst 2012. aastal.

Struktuurse eelarveseisundi kujunemist võib siiski alahinnata, kuna nihkeid valitsemissektori eelarveseisundi tsüklilises kujunemises ei ole tsüklilisel kohandamisel täielikult arvesse võetud. Rootsi keskpika perioodi eesmärk on saavutada tsükli jooksul ülejääk 1 % SKPst. Viimaseid prognoose ja võlataset arvesse võttes kajastab keskpika perioodi eesmärk enam kui piisavalt stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärke. Ajakohastatud lähenemisprogrammis siiski ei kavandata keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamist programmiperioodi jooksul.

| (8) | Eelarvetulemus osutub tõenäoliselt programmis prognoositust paremaks 2010. aastal, kuid võib osutuda prognoositust halvemaks järgmistel aastatel. Ajakohastatud programmi võrdlusstsenaarium põhineb 2009. aasta septembris avaldatud 2010. aasta eelarveseadusel ja selles ei võeta arvesse hilisemaid paremaid majandusväljavaateid 2009. ja 2010. aastaks (3). 2009. aasta esialgsed eelarvetulemused kajastavad samuti prognoositust oluliselt paremaid näitajaid, eelkõige seoses oodatust paremate käibemaksutuludega. Hiljuti avaldatud rahvamajanduse arvepidamise kohaselt ulatus 2009. aasta puudujääk ainult 0,8 %-ni SKPst, võrreldes ajakohastatud programmis prognoositud 2,2 %-ga SKPst. Selle mõju võib suure tõenäosusega kanduda üle 2010. aastasse. Võrdlusstsenaariumis prognoositakse 2011. ja 2012. aastaks suurel sisenõudlusel põhinevat väga tugevat SKP kasvu. Stimuleerivate meetmete kohaldamise lõpetamine, eelkõige intressimäärade tõstmine tavatasemele, võib siiski vähendada tarbijate usaldust, pidades eelkõige silmas kodumajapidamiste suurt võlakoormust. Seda suundumust võib veelgi süvendada praeguse kinnisvarahindade inflatsiooni aeglustumine. Kuigi olukord finantssektoris on oluliselt paranenud, on mõnede suurpankade laenukahjumid ikka veel suured ja laenumarginaalid väiksed. Võttes arvesse pangandussüsteemi olulisust majanduse toimimisel, võib valitsuse sekkumine usalduskriisi korral mõjutada eelarvet negatiivselt, kuigi mõningad valitsusepoolse toetuse raames tehtavad kulud võib tulevikus tagasi saada. Kuna 2010. aasta septembri keskel toimuvad parlamendivalimised, püsib valimistsükliga seotud risk, kuid see ei tundu eriti suur. |
| --- | --- |

(8)

Eelarvetulemus osutub tõenäoliselt programmis prognoositust paremaks 2010. aastal, kuid võib osutuda prognoositust halvemaks järgmistel aastatel. Ajakohastatud programmi võrdlusstsenaarium põhineb 2009. aasta septembris avaldatud 2010. aasta eelarveseadusel ja selles ei võeta arvesse hilisemaid paremaid majandusväljavaateid 2009. ja 2010. aastaks (3). 2009. aasta esialgsed eelarvetulemused kajastavad samuti prognoositust oluliselt paremaid näitajaid, eelkõige seoses oodatust paremate käibemaksutuludega. Hiljuti avaldatud rahvamajanduse arvepidamise kohaselt ulatus 2009. aasta puudujääk ainult 0,8 %-ni SKPst, võrreldes ajakohastatud programmis prognoositud 2,2 %-ga SKPst. Selle mõju võib suure tõenäosusega kanduda üle 2010. aastasse. Võrdlusstsenaariumis prognoositakse 2011. ja 2012. aastaks suurel sisenõudlusel põhinevat väga tugevat SKP kasvu. Stimuleerivate meetmete kohaldamise lõpetamine, eelkõige intressimäärade tõstmine tavatasemele, võib siiski vähendada tarbijate usaldust, pidades eelkõige silmas kodumajapidamiste suurt võlakoormust. Seda suundumust võib veelgi süvendada praeguse kinnisvarahindade inflatsiooni aeglustumine. Kuigi olukord finantssektoris on oluliselt paranenud, on mõnede suurpankade laenukahjumid ikka veel suured ja laenumarginaalid väiksed. Võttes arvesse pangandussüsteemi olulisust majanduse toimimisel, võib valitsuse sekkumine usalduskriisi korral mõjutada eelarvet negatiivselt, kuigi mõningad valitsusepoolse toetuse raames tehtavad kulud võib tulevikus tagasi saada. Kuna 2010. aasta septembri keskel toimuvad parlamendivalimised, püsib valimistsükliga seotud risk, kuid see ei tundu eriti suur.

| (9) | Valitsemissektori koguvõlg peaks ulatuma 2009. aastal 42,8 %-ni SKPst, võrreldes 38,0 %-ga SKPst 2008. aastal. Lisaks eelarvepuudujäägi suurenemisele ja SKP kasvu aeglustumisele põhjustab võlakoormuse suurenemist SKP suhtes 2009. aastal ka võlapositsiooni ja eelarvepuudujäägi muutuse märkimisväärselt suur vahe, mis peamiselt kajastab keskpangale antud laenu. Peamiselt valitsemissektori eelarve pideva puudujäägi tõttu peaks võla suhe programmiperioodi jooksul suurenema 2,4 protsendipunkti võrra ja jõudma 45,2 %-ni SKPst 2012. aastaks. Võla suhte prognoositava kujunemisega seotud riskid on üldiselt tasakaalus, kusjuures 2010. aastal võib võla suhe kujuneda oodatust pisut väiksemaks ja järgmistel aastatel pisut suuremaks. Koguvõlg jääb oluliselt alla kontrollväärtust ja netofinantspositsioon on positiivne. |
| --- | --- |

(9)

Valitsemissektori koguvõlg peaks ulatuma 2009. aastal 42,8 %-ni SKPst, võrreldes 38,0 %-ga SKPst 2008. aastal. Lisaks eelarvepuudujäägi suurenemisele ja SKP kasvu aeglustumisele põhjustab võlakoormuse suurenemist SKP suhtes 2009. aastal ka võlapositsiooni ja eelarvepuudujäägi muutuse märkimisväärselt suur vahe, mis peamiselt kajastab keskpangale antud laenu. Peamiselt valitsemissektori eelarve pideva puudujäägi tõttu peaks võla suhe programmiperioodi jooksul suurenema 2,4 protsendipunkti võrra ja jõudma 45,2 %-ni SKPst 2012. aastaks. Võla suhte prognoositava kujunemisega seotud riskid on üldiselt tasakaalus, kusjuures 2010. aastal võib võla suhe kujuneda oodatust pisut väiksemaks ja järgmistel aastatel pisut suuremaks. Koguvõlg jääb oluliselt alla kontrollväärtust ja netofinantspositsioon on positiivne.

| (10) | Keskpika perioodi võlaprognoosid, mille kohaselt SKP kasvumäär taastub järk-järgult enne kriisi prognoositud tasemel ja maksumäärad jõuavad taas kriisieelsele tasemele, ning mille puhul võetakse arvesse elanikkonna vananemisega seotud kulude prognoositud suurenemist, osutavad, et programmis kavandatud eelarvestrateegia (nominaalväärtuses) soodustab eeldusel, et poliitikat edaspidi ei muudeta, võla suhte vähenemist, mille tulemusel peaks see 2020. aastaks jõudma ligikaudu 15 %-ni SKPst. |
| --- | --- |

(10)

Keskpika perioodi võlaprognoosid, mille kohaselt SKP kasvumäär taastub järk-järgult enne kriisi prognoositud tasemel ja maksumäärad jõuavad taas kriisieelsele tasemele, ning mille puhul võetakse arvesse elanikkonna vananemisega seotud kulude prognoositud suurenemist, osutavad, et programmis kavandatud eelarvestrateegia (nominaalväärtuses) soodustab eeldusel, et poliitikat edaspidi ei muudeta, võla suhte vähenemist, mille tulemusel peaks see 2020. aastaks jõudma ligikaudu 15 %-ni SKPst.

| (11) | Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest väiksem ning riiklikesse pensioniskeemidesse kogutud märkimisväärsete varadega on võimalik osaliselt rahastada suurenevaid pensionikulusid. Programmis prognoositud 2009. aasta eelarvepositsioon aitab vähendada riigi koguvõlga. Esmase eelarveülejäägi tagamine keskpikas perioodis ja asjakohaste struktuurireformide rakendamine aitaksid vähendada riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud riske, mida jätkusuutlikkust käsitlevas komisjoni 2009. aasta aruandes (4) hinnati väikesteks. |
| --- | --- |

(11)

Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest väiksem ning riiklikesse pensioniskeemidesse kogutud märkimisväärsete varadega on võimalik osaliselt rahastada suurenevaid pensionikulusid. Programmis prognoositud 2009. aasta eelarvepositsioon aitab vähendada riigi koguvõlga. Esmase eelarveülejäägi tagamine keskpikas perioodis ja asjakohaste struktuurireformide rakendamine aitaksid vähendada riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud riske, mida jätkusuutlikkust käsitlevas komisjoni 2009. aasta aruandes (4) hinnati väikesteks.

| (12) | Rootsi eelarveraamistik on tugev ja on alates selle kehtestamisest aidanud kaasa võlataseme olulisele vähenemisele. Läbipaistvuse suurendamiseks on valitsus viimastel aastatel võtnud raamistiku täiustamiseks mitmeid meetmeid ning jälgib raamistiku toimimist, et kõrvaldada ülejäänud nõrgad kohad. Loodi eelarvenõukogu, kelle ülesandeks on hinnata seda, kuidas valitsus on täitnud eelarvepoliitilisi eesmärke. Kõnealune nõukogu esitas oma teise aastaaruande 2009. aastal. Samuti karmistas valitsus hiljuti kulude ülemmäära käsitlevaid eeskirju ja kaalub võimalusi ülejäägiga eelarve tagamiseks. Ülejäänud nõrgad kohad on seotud ohuga, et raamistik ei ole piisavalt kindel, et tagada protsüklilisest eelarvepoliitikast hoidumist majanduslikult soodsal ajal, eelkõige kohalike omavalitsuste tasandil. See tuleneb asjaolust, et tasakaalus eelarve nõue ei võimalda kohalikel omavalitsustel kasutada majanduslikult soodsatel aegadel saavutatud ülejääki puudujäägi katmiseks halbadel aegadel. |
| --- | --- |

(12)

Rootsi eelarveraamistik on tugev ja on alates selle kehtestamisest aidanud kaasa võlataseme olulisele vähenemisele. Läbipaistvuse suurendamiseks on valitsus viimastel aastatel võtnud raamistiku täiustamiseks mitmeid meetmeid ning jälgib raamistiku toimimist, et kõrvaldada ülejäänud nõrgad kohad. Loodi eelarvenõukogu, kelle ülesandeks on hinnata seda, kuidas valitsus on täitnud eelarvepoliitilisi eesmärke. Kõnealune nõukogu esitas oma teise aastaaruande 2009. aastal. Samuti karmistas valitsus hiljuti kulude ülemmäära käsitlevaid eeskirju ja kaalub võimalusi ülejäägiga eelarve tagamiseks. Ülejäänud nõrgad kohad on seotud ohuga, et raamistik ei ole piisavalt kindel, et tagada protsüklilisest eelarvepoliitikast hoidumist majanduslikult soodsal ajal, eelkõige kohalike omavalitsuste tasandil. See tuleneb asjaolust, et tasakaalus eelarve nõue ei võimalda kohalikel omavalitsustel kasutada majanduslikult soodsatel aegadel saavutatud ülejääki puudujäägi katmiseks halbadel aegadel.

| (13) | Kuna kõrge tööhõivemäära saavutamine on eeltingimus jätkusuutliku riigi rahanduse tagamiseks, pidades eelkõige silmas elanikkonna vananemist, on valitsus võtnud mitmeid meetmeid nii pakkumise kui ka nõudluse poolel, et parandada tööstiimuleid ja vähendada värbamiskulusid eelkõige suhteliselt madala tööhõivemääraga elanikerühmade puhul, nagu noored ja immigrandid. Töötajate tulumaksu on vähendatud nn töötamisega kaasneva maksusoodustuse ja riigimaksu kõrgema ülemmäära kehtestamise teel. Kõnealuseid maksukärpeid on täiendatud sotsiaalmaksete üldise ja sihipärase vähendamisega, et piirata värbamiskulusid. Samuti on käivitatud töötus- ja ravikindlustussüsteemi reform, mille eesmärk on vähendada nii hüvitiste suurust kui ka nende saamise perioodi. Kuigi ravikindlustushüvitisi saavate inimeste arv on juba vähenenud, peaks tulumaksureformi mõju ilmnema alles keskpikas või pikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(13)

Kuna kõrge tööhõivemäära saavutamine on eeltingimus jätkusuutliku riigi rahanduse tagamiseks, pidades eelkõige silmas elanikkonna vananemist, on valitsus võtnud mitmeid meetmeid nii pakkumise kui ka nõudluse poolel, et parandada tööstiimuleid ja vähendada värbamiskulusid eelkõige suhteliselt madala tööhõivemääraga elanikerühmade puhul, nagu noored ja immigrandid. Töötajate tulumaksu on vähendatud nn töötamisega kaasneva maksusoodustuse ja riigimaksu kõrgema ülemmäära kehtestamise teel. Kõnealuseid maksukärpeid on täiendatud sotsiaalmaksete üldise ja sihipärase vähendamisega, et piirata värbamiskulusid. Samuti on käivitatud töötus- ja ravikindlustussüsteemi reform, mille eesmärk on vähendada nii hüvitiste suurust kui ka nende saamise perioodi. Kuigi ravikindlustushüvitisi saavate inimeste arv on juba vähenenud, peaks tulumaksureformi mõju ilmnema alles keskpikas või pikas perspektiivis.

| (14) | Üldiselt võib järeldada, et valitud strateegia – kasutada ära soodsat lähtepositsiooni, mida iseloomustas märkimisväärne eelarveülejääk, rakendades tugevalt ekspansiivset eelarvepoliitikat 2009. ja 2010. aastal – on kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga. Prognoositust palju parem eelarvetulemus 2009. aastal ja paremad makromajanduslikud väljavaated 2010. aastaks suurendavad tõenäosust, et Rootsi suudab ühena väga vähestest liikmesriikidest vältida kontrollväärtuse 3 % SKPst ületamist praegusel raskel ajal. Struktuurse positsiooni paranemist keskpika perioodi eesmärgi suunas ei ole oodata 2011. ja 2012. aastal, mil kasvuväljavaated peaksid olema soodsad. Seetõttu toetaks eelarvestrateegiat konkreetsete meetmete täpsustamine programmiperioodi lõpuaastate puhul. |
| --- | --- |

(14)

Üldiselt võib järeldada, et valitud strateegia – kasutada ära soodsat lähtepositsiooni, mida iseloomustas märkimisväärne eelarveülejääk, rakendades tugevalt ekspansiivset eelarvepoliitikat 2009. ja 2010. aastal – on kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga. Prognoositust palju parem eelarvetulemus 2009. aastal ja paremad makromajanduslikud väljavaated 2010. aastaks suurendavad tõenäosust, et Rootsi suudab ühena väga vähestest liikmesriikidest vältida kontrollväärtuse 3 % SKPst ületamist praegusel raskel ajal. Struktuurse positsiooni paranemist keskpika perioodi eesmärgi suunas ei ole oodata 2011. ja 2012. aastal, mil kasvuväljavaated peaksid olema soodsad. Seetõttu toetaks eelarvestrateegiat konkreetsete meetmete täpsustamine programmiperioodi lõpuaastate puhul.

| (15) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega esineb programmis kohustuslike ja vabatahtlike andmete puhul teatavaid puudujääke (5). |
| --- | --- |

(15)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega esineb programmis kohustuslike ja vabatahtlike andmete puhul teatavaid puudujääke (5).

Kokkuvõttes tuleb tõdeda, et majanduslikult heal ajal saavutatud suur eelarveülejääk võimaldas eelarvepoliitikat stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatu kohaselt majandussurutise tingimustes aktiivselt kasutada, mis aitas suurendada mitte ainult lühiajaliselt nõudlust, vaid tugevdas ka majanduse pikaajalist kasvupotentsiaali. Eelarvepoliitiline hoiak on 2010. aastal kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga asjakohaselt ekspansiivne. Ehkki tegemist on osaliselt vananenud andmetega, nähakse programmis ette puudujäägi suurenemine 2,2 %-lt SKPst 2009. aastal 3,4 %-le 2010. aastal, mis on peamiselt tingitud käesoleval aastal jõustuvatest täiendavatest stimuleerivatest meetmetest. Puudujäägi suhe peaks järkjärgult vähenema 2,1 %-ni SKPst 2011. aastal ja 1,1 %-ni SKPst 2012. aastal. Paranemine peaks tulenema eeldatavast tugevast majanduskasvust, samas kui programmis ei ole kõnealusteks aastateks ette nähtud mingeid konsolideerimismeetmeid. Kavandatud kohandamisega seotud üldised riskid näivad olevat positiivsed, kusjuures märkimisväärseid positiivseid riske 2010. aastal tasakaalustavad osaliselt negatiivsed riskid 2011. ja 2012. aastal. Kui eelarvetulemused peaksid osutuma prognoositust halvemaks, peaks valitsus olema valmis võtma õigeaegselt suvakohaseid konsolideerimismeetmeid.

Võttes arvesse eespool esitatud hinnangut ja vajadust tagada jätkusuutlik lähenemine, ning tunnustades samas Rootsi viimaste aastate eeskujulikku eelarvepoliitikat kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, kutsutakse Rootsit üles:

| i) | rakendama 2010. aastal eelarvepoliitikat vastavalt kavandatule kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga, püüdes samas vältida kontrollväärtuse 3 % SKPst ületamist; |
| --- | --- |

i)

rakendama 2010. aastal eelarvepoliitikat vastavalt kavandatule kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga, püüdes samas vältida kontrollväärtuse 3 % SKPst ületamist;

| ii) | tagama eelarve nominaalse kohandamise vastavalt programmis kavandatule, võttes vajaduse korral õigeaegselt konsolideerimismeetmeid, millega tagatakse, et prognoositust väiksem majanduskasv ei ohustaks riigi rahanduse kavandatud konsolideerimist programmi lõpuaastatel, samuti tagama liikumise keskpika perioodi eesmärgi suunas. |
| --- | --- |

ii)

tagama eelarve nominaalse kohandamise vastavalt programmis kavandatule, võttes vajaduse korral õigeaegselt konsolideerimismeetmeid, millega tagatakse, et prognoositust väiksem majanduskasv ei ohustaks riigi rahanduse kavandatud konsolideerimist programmi lõpuaastatel, samuti tagama liikumise keskpika perioodi eesmärgi suunas.

Samuti kutsutakse Rootsit üles paremini järgima tegevusjuhendi andmenõudeid.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutuse %) | LP jaan 2010 | –0,2 | –5,2 | 0,6 | 3,1 | 3,8 |
| KOM nov 2009 | –0,2 | –4,6 | 1,4 | 2,1 | puudub |
| LP dets 2008 | 1,5 | 1,3 | 3,1 | 3,5 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | LP jaan 2010 | 2,1 | 2,0 | 0,4 | 0,6 | 0,9 |
| KOM nov 2009 | 3,3 | 1,9 | 1,7 | 1,7 | puudub |
| LP dets 2008 | 3,6 | 1,5 | puudub | puudub | puudub |
| SKP lõhe (6)

  (% potentsiaalsest SKPst) | LP jaan 2010 | 1,7 | –4,1 | –3,6 | –1,3 | 1,5 |
| KOM nov 2009 (7) | 0,9 | –4,5 | –4,1 | –3,3 | puudub |
| LP dets 2008 | –0,5 | –1,6 | –1,0 | –0,2 | puudub |
| Netolaenuandmine/-võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | LP jaan 2010 | 7,8 | 7,2 | 7,1 | 7,4 | 7,4 |
| KOM nov 2009 | 8,1 | 7,6 | 7,7 | 8,1 | puudub |
| LP dets 2008 | 8,2 | 8,2 | 8,3 | 8,1 | puudub |
| Valitsemissektori tulud
  (% SKPst) | LP jaan 2010 | 55,6 | 54,9 | 54,6 | 54,3 | 53,9 |
| KOM nov 2009 | 55,6 | 53,8 | 52,3 | 52,0 | puudub |
| LP dets 2008 | 55,4 | 54,1 | 53,8 | 53,3 | puudub |
| Valitsemissektori kulud
  (% SKPst) | LP jaan 2010 | 53,1 | 57,1 | 58,0 | 56,3 | 54,9 |
| KOM nov 2009 | 53,1 | 55,9 | 55,6 | 54,6 | puudub |
| LP dets 2008 | 52,5 | 53,1 | 52,2 | 50,8 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve seisund
  (% SKPst) | LP jaan 2010 | 2,5 | –2,2 | –3,4 | –2,1 | –1,1 |
| KOM nov 2009 | 2,5 | –2,1 | –3,3 | –2,7 | puudub |
| LP dets 2008 | 2,8 | 1,1 | 1,6 | 2,5 | puudub |
| Esmane eelarveseisund
  (% SKPst) | LP jaan 2010 | 4,2 | –0,9 | –2,2 | –0,8 | 0,4 |
| KOM nov 2009 | 4,2 | –0,8 | –2,1 | –1,4 | puudub |
| LP dets 2008 | –4,7 | –2,6 | –3,0 | –3,8 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund (6)

  (% SKPst) | LP jaan 2010 | 1,5 | 0,2 | –1,3 | –1,4 | –2,0 |
| KOM nov 2009 | 1,9 | 0,5 | –1,0 | –0,7 | puudub |
| LP dets 2008 | 3,1 | 2,0 | 2,2 | 2,6 | puudub |
| Struktuurne eelarveseisund (8)

  (% SKPst) | LP jaan 2010 | 1,2 | 0,3 | –1,3 | –1,5 | –2,1 |
| KOM nov 2009 | 1,6 | 0,3 | –1,0 | –0,7 | puudub |
| LP dets 2008 | 2,8 | 1,9 | 2,1 | 2,5 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | LP jaan 2010 | 38,0 | 42,8 | 45,5 | 45,6 | 45,2 |
| KOM nov 2009 | 38,0 | 42,1 | 43,6 | 44,1 | puudub |
| LP dets 2008 | 35,5 | 32,2 | 28,3 | 23,8 | puudub |
| Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2008

2009

2010

2011

2012

SKP reaalkasv

(muutuse %)

LP jaan 2010

–0,2

–5,2

0,6

3,1

3,8

KOM nov 2009

–0,2

–4,6

1,4

2,1

puudub

LP dets 2008

1,5

1,3

3,1

3,5

puudub

THHI inflatsioon

(%)

LP jaan 2010

2,1

2,0

0,4

0,6

0,9

KOM nov 2009

3,3

1,9

1,7

1,7

puudub

LP dets 2008

3,6

1,5

puudub

puudub

puudub

SKP lõhe (6)

(% potentsiaalsest SKPst)

LP jaan 2010

1,7

–4,1

–3,6

–1,3

1,5

KOM nov 2009 (7)

0,9

–4,5

–4,1

–3,3

puudub

LP dets 2008

–0,5

–1,6

–1,0

–0,2

puudub

Netolaenuandmine/-võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

LP jaan 2010

7,8

7,2

7,1

7,4

7,4

KOM nov 2009

8,1

7,6

7,7

8,1

puudub

LP dets 2008

8,2

8,2

8,3

8,1

puudub

Valitsemissektori tulud

(% SKPst)

LP jaan 2010

55,6

54,9

54,6

54,3

53,9

KOM nov 2009

55,6

53,8

52,3

52,0

puudub

LP dets 2008

55,4

54,1

53,8

53,3

puudub

Valitsemissektori kulud

(% SKPst)

LP jaan 2010

53,1

57,1

58,0

56,3

54,9

KOM nov 2009

53,1

55,9

55,6

54,6

puudub

LP dets 2008

52,5

53,1

52,2

50,8

puudub

Valitsemissektori eelarve seisund

(% SKPst)

LP jaan 2010

2,5

–2,2

–3,4

–2,1

–1,1

KOM nov 2009

2,5

–2,1

–3,3

–2,7

puudub

LP dets 2008

2,8

1,1

1,6

2,5

puudub

Esmane eelarveseisund

(% SKPst)

LP jaan 2010

4,2

–0,9

–2,2

–0,8

0,4

KOM nov 2009

4,2

–0,8

–2,1

–1,4

puudub

LP dets 2008

–4,7

–2,6

–3,0

–3,8

puudub

Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund (6)

(% SKPst)

LP jaan 2010

1,5

0,2

–1,3

–1,4

–2,0

KOM nov 2009

1,9

0,5

–1,0

–0,7

puudub

LP dets 2008

3,1

2,0

2,2

2,6

puudub

Struktuurne eelarveseisund (8)

(% SKPst)

LP jaan 2010

1,2

0,3

–1,3

–1,5

–2,1

KOM nov 2009

1,6

0,3

–1,0

–0,7

puudub

LP dets 2008

2,8

1,9

2,1

2,5

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

LP jaan 2010

38,0

42,8

45,5

45,6

45,2

KOM nov 2009

38,0

42,1

43,6

44,1

puudub

LP dets 2008

35,5

32,2

28,3

23,8

puudub

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Rootsi ametivõimude poolt avaldatud uuemad andmed näitavad siiski, et 2010. aasta eelarvetulemus võib osutuda oluliselt paremaks.

(3)  Programmis siiski osutatakse valitsuse 2009. aasta novembri ajakohastatud prognoosile, milles osaliselt kajastatakse võrdlusstsenaariumist paremaid majandusväljavaateid ning esitatakse kaks alternatiivset kasvustsenaariumit, mis põhinevad vastavalt halvemal ja soodsamal makromajanduslikul prognoosil. Kumbki neist prognoosidest ei ole piisavalt üksikasjalik, et seda saaks käsitada võrdlusstsenaariumina.

(4)  Nõukogu 10. novembri 2009. aasta järeldustes riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kohta „kutsub nõukogu liikmesriike üles pöörama oma tulevastes stabiilsus- ja lähenemisprogrammides suuremat tähelepanu jätkusuutlikkusele suunatud strateegiatele” ning lisaks „kutsub komisjoni koos majanduspoliitika komitee ning majandus- ja rahanduskomiteega arendama edasi meetodeid riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse õigeaegseks hindamiseks järgmise jätkusuutlikkust käsitleva aruande jaoks”, mis kavatsetakse esitada 2012. aastal.

(5)  Eelkõige ei ole esitatud andmeid erasektori netolaenude kohta, mistõttu on objektiivne hindamine raskendatud.

(6)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste poolt arvutatud SKP lõhe ja tsükliliselt kohandatud eelarveseisund.

(7)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis aastateks 2008–2011 on vastavalt 2,0 %, 0,9 %, 0,9 % ja 1,3 %.

(8)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Ühekordsed ja muud ajutised meetmed on 0,3 % SKPst 2008. aastal, 0,1 % 2011. ja 2012. aastal (kõik puudujääki vähendavad) ja 0,1 % SKPst 2009. aastal (puudujääki suurendavad) vastavalt kõige viimasele programmile ning 0,3 % SKPst 2008. aastal ja 0,2 % 2009. aastal (kõik puudujääki vähendavad) komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt.

Allikad:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 4.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 146/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 146/12

---

NÕUKOGU ARVAMUS

Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2009–2012

2010/C 146/03

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 26. aprillil 2010 läbi Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 26. aprillil 2010 läbi Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2009–2012.

| (2) | Majandusaktiivsus vähenes 2009. aastal 4 %. Maailmakaubanduse vähenemine mõjutas Madalmaade majandust suhteliselt tugevalt, mistõttu oli netoekspordil majanduskasvule negatiivne mõju. Samuti mõjutas majanduskasvu terve aasta jooksul sisenõudlus, kuna eratarbimine vähenes jõukuse ja usalduse vähenemise tõttu ning investeeringud kannatasid väheneva nõudluse, väiksema kasumlikkuse ja rangemate laenutingimuste tõttu. Valitsemissektori tarbimine oli ainus nõudluspoole komponent, mis toetas majandustegevust peamiselt Euroopa majanduse elavdamise kava kohase stimuleerivate meetmete paketiga, mille maht on 1 v% SKPst. SKP kasv peaks prognooside kohaselt olema 2010. aastal jälle positiivne, millele aitab tõenäoliselt kõige enam kaasa netoeksport, mis omakorda sõltub maailmakaubanduse elavnemisest. Eratarbimine tõenäoliselt väheneb veelgi, kuna reaalselt kasutatav sissetulek väheneb väiksema palgakasvu ning töötuse suurenemise tõttu ja investeeringuid mõjutavad tootmisvõimsuse tagasihoidlikum kasutamine, väiksem kasumlikkus ja jätkuvalt ranged laenutingimused. Eelarvepositsioon halvenes 2009. aastal majanduskriisile reageerimiseks valitsuse võetud majandust elavdavate meetmete, automaatsete stabilisaatorite täieliku toimimise ja gaasitulude vähenemise tõttu väga kiiresti, jõudes 2008. aasta ülejäägist (0,7 % SKPst) 2009. aastal puudujääki (4,9 %SKPst). 2010. aastal prognoositakse eelarvepositsiooni täiendavat halvenemist. Kuna 2009. aastal ületas eelarvepuudujääk kontrollväärtuse 3 % SKPst, käivitati ülemäärase puudujäägi menetlus. Sellega seoses andis nõukogu 2009. aasta detsembris välja Madalmaadele suunatud soovitused, millega kehtestati ülemäärase puudujäägi kõrvaldamise tähtajaks 2013. aasta. Puudujäägi viimine selleks ajaks alla 3 % SKPst on üks Madalmaade peamisi poliitilisi ülesandeid. Muud eesmärgid on seotud riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse, finantssektori usaldusväärsuse suurendamise ja rahastamisvahendite kättesaadavuse tagamisega ettevõtlussektorile. |
| --- | --- |

(2)

Majandusaktiivsus vähenes 2009. aastal 4 %. Maailmakaubanduse vähenemine mõjutas Madalmaade majandust suhteliselt tugevalt, mistõttu oli netoekspordil majanduskasvule negatiivne mõju. Samuti mõjutas majanduskasvu terve aasta jooksul sisenõudlus, kuna eratarbimine vähenes jõukuse ja usalduse vähenemise tõttu ning investeeringud kannatasid väheneva nõudluse, väiksema kasumlikkuse ja rangemate laenutingimuste tõttu. Valitsemissektori tarbimine oli ainus nõudluspoole komponent, mis toetas majandustegevust peamiselt Euroopa majanduse elavdamise kava kohase stimuleerivate meetmete paketiga, mille maht on 1 v% SKPst. SKP kasv peaks prognooside kohaselt olema 2010. aastal jälle positiivne, millele aitab tõenäoliselt kõige enam kaasa netoeksport, mis omakorda sõltub maailmakaubanduse elavnemisest. Eratarbimine tõenäoliselt väheneb veelgi, kuna reaalselt kasutatav sissetulek väheneb väiksema palgakasvu ning töötuse suurenemise tõttu ja investeeringuid mõjutavad tootmisvõimsuse tagasihoidlikum kasutamine, väiksem kasumlikkus ja jätkuvalt ranged laenutingimused. Eelarvepositsioon halvenes 2009. aastal majanduskriisile reageerimiseks valitsuse võetud majandust elavdavate meetmete, automaatsete stabilisaatorite täieliku toimimise ja gaasitulude vähenemise tõttu väga kiiresti, jõudes 2008. aasta ülejäägist (0,7 % SKPst) 2009. aastal puudujääki (4,9 %SKPst). 2010. aastal prognoositakse eelarvepositsiooni täiendavat halvenemist. Kuna 2009. aastal ületas eelarvepuudujääk kontrollväärtuse 3 % SKPst, käivitati ülemäärase puudujäägi menetlus. Sellega seoses andis nõukogu 2009. aasta detsembris välja Madalmaadele suunatud soovitused, millega kehtestati ülemäärase puudujäägi kõrvaldamise tähtajaks 2013. aasta. Puudujäägi viimine selleks ajaks alla 3 % SKPst on üks Madalmaade peamisi poliitilisi ülesandeid. Muud eesmärgid on seotud riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse, finantssektori usaldusväärsuse suurendamise ja rahastamisvahendite kättesaadavuse tagamisega ettevõtlussektorile.

| (3) | Kuigi tegeliku SKP senine vähenemine kriisi tingimustes on suures osas tsükliline, on kriis avaldanud negatiivset mõju ka potentsiaalse SKP kasvule. Samuti võib kriis mõjutada potentsiaalset kasvu keskpikas perspektiivis väiksemate investeeringute, laenuvõimaluste piiratuse ja struktuurse tööpuuduse suurenemise kaudu. Lisaks süvendab majanduskriisi mõju elanikkonna vananemisest tulenevat negatiivset mõju potentsiaalsele SKP-le ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Selle taustal on oluline kiirendada struktuurireformide läbiviimist eesmärgiga toetada potentsiaalset kasvu. Eelkõige on Madalmaade jaoks oluline viia läbi tööturu reforme, töötades selleks välja täiendavad meetmed, edendades sealhulgas üleminekut tööturule, et parandada naiste, vanemate töötajate ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade tööhõivet eesmärgiga suurendada töötundide üldarvu, ning arendus- ja teadustegevuse valdkonna reforme, jätkates selleks soodsate arendus- ja teadustegevuse algatuste loomist. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi tegeliku SKP senine vähenemine kriisi tingimustes on suures osas tsükliline, on kriis avaldanud negatiivset mõju ka potentsiaalse SKP kasvule. Samuti võib kriis mõjutada potentsiaalset kasvu keskpikas perspektiivis väiksemate investeeringute, laenuvõimaluste piiratuse ja struktuurse tööpuuduse suurenemise kaudu. Lisaks süvendab majanduskriisi mõju elanikkonna vananemisest tulenevat negatiivset mõju potentsiaalsele SKP-le ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Selle taustal on oluline kiirendada struktuurireformide läbiviimist eesmärgiga toetada potentsiaalset kasvu. Eelkõige on Madalmaade jaoks oluline viia läbi tööturu reforme, töötades selleks välja täiendavad meetmed, edendades sealhulgas üleminekut tööturule, et parandada naiste, vanemate töötajate ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade tööhõivet eesmärgiga suurendada töötundide üldarvu, ning arendus- ja teadustegevuse valdkonna reforme, jätkates selleks soodsate arendus- ja teadustegevuse algatuste loomist.

| (4) | Programmi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium tuginev 2010. aasta puhul Madalmaade majanduspoliitika analüüsi büroo prognoosidele ning selles on ette nähtud, et pärast 4 %st vähenemist 2009. aastal suureneb SKP reaalkasv 2010. aastal 1,5 % ning ülejäänud programmiperioodil taastub keskmiselt 2 % tasemel. Praegu kättesaadava teabe (2) põhjal näib, et kõnealune stsenaarium põhineb 2010. ja 2011. aasta osas liiga optimistlikel kasvuprognoosidel ning 2012. aasta osas usutavatel prognoosidel. Programmis esitatud 2010. aasta inflatsiooniprognoosid tunduvad realistlikud ja 2011. ja 2012. aasta prognoosid veidi liiga tagasihoidlikud. Programmis esitatud oletus, et majanduskasvu elavnemine põhineb netoekspordil, on usutav, samas kui eratarbimise ja investeeringute panus majanduskasvu tundub olevat ülehinnatud. Tööturuvaldkonnas tunduvad nii tööhõive kasvu kui ka töötuse prognoosid olevat kogu programmiperioodi jooksul veidi ülehinnatud. |
| --- | --- |

(4)

Programmi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium tuginev 2010. aasta puhul Madalmaade majanduspoliitika analüüsi büroo prognoosidele ning selles on ette nähtud, et pärast 4 %st vähenemist 2009. aastal suureneb SKP reaalkasv 2010. aastal 1,5 % ning ülejäänud programmiperioodil taastub keskmiselt 2 % tasemel. Praegu kättesaadava teabe (2) põhjal näib, et kõnealune stsenaarium põhineb 2010. ja 2011. aasta osas liiga optimistlikel kasvuprognoosidel ning 2012. aasta osas usutavatel prognoosidel. Programmis esitatud 2010. aasta inflatsiooniprognoosid tunduvad realistlikud ja 2011. ja 2012. aasta prognoosid veidi liiga tagasihoidlikud. Programmis esitatud oletus, et majanduskasvu elavnemine põhineb netoekspordil, on usutav, samas kui eratarbimise ja investeeringute panus majanduskasvu tundub olevat ülehinnatud. Tööturuvaldkonnas tunduvad nii tööhõive kasvu kui ka töötuse prognoosid olevat kogu programmiperioodi jooksul veidi ülehinnatud.

| (5) | Vastavalt programmile suurenes valitsemissektori puudujääk oluliselt ja jõudis 2008. aasta 0,7 % suurusest ülejäägist 2009. aastal 4,9 % suuruse puudujäägini, mis kajastas suures osas kriisi mõju riigi rahandusele, kuid mis oli tingitud ka Euroopa majanduse elavdamise kava kohaselt valitsuse võetud stimuleerivatest meetmetest, mille maht on 1 % SKPst. Eelarvepoliitika peaks 2010. aastal jääma toetavaks ning muutuma programmi lõpuaastatel piiravamaks. Kooskõlas nõukogu soovitatud väljumisstrateegiaga ning võttes arvesse ülemäärase puudujäägi kõrvaldamist 2013. aastaks ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tuleb 2009. ja 2010. aasta ekspansiivset eelarvepoliitikat 2011. aastast alates oluliselt karmistada. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt programmile suurenes valitsemissektori puudujääk oluliselt ja jõudis 2008. aasta 0,7 % suurusest ülejäägist 2009. aastal 4,9 % suuruse puudujäägini, mis kajastas suures osas kriisi mõju riigi rahandusele, kuid mis oli tingitud ka Euroopa majanduse elavdamise kava kohaselt valitsuse võetud stimuleerivatest meetmetest, mille maht on 1 % SKPst. Eelarvepoliitika peaks 2010. aastal jääma toetavaks ning muutuma programmi lõpuaastatel piiravamaks. Kooskõlas nõukogu soovitatud väljumisstrateegiaga ning võttes arvesse ülemäärase puudujäägi kõrvaldamist 2013. aastaks ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tuleb 2009. ja 2010. aasta ekspansiivset eelarvepoliitikat 2011. aastast alates oluliselt karmistada.

| (6) | Ajakohastatud programmi kohaselt on 2010. aasta eelarve-eesmärk puudujääk 6,1 % SKPst. Programmi kohaselt väheneb tulude suhe võrreldes 2009. aastaga 0,1 % SKPst ja kulude suhe peaks suurenema 1,1 % SKPst. Programmis esitatud 2010. aasta eelarveprognoos on 0,2 % SKPst parem kui 2010. aasta eelarve-eesmärk ning on nominaalväärtuses kooskõlas nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusega, mis on tehtud kooskõlas artikli 126 lõikega 7. Programmi aluseks olevad märksa optimistlikumad makromajanduslikud prognoosid kajastuvad eelarvetulemuses üksnes osaliselt, mis on peamiselt tingitud majanduskasvu kontsentreerumisest vähe makse andvale ekspordipõhisele sektorile ning 2009. aasta negatiivsest baasmõjust suurusega 0,1 % SKPst. 2010. aasta struktuurne eelarveseisund, st tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, milles ei arvestata ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid ning mis arvutati ümber ühiselt kokkulepitud metoodika alusel, halveneb 2009. aasta – 3,75 %-lt SKPst 2010. aastal – 4,75 %-le SKPst. Suvakohaste meetmete üldine mõju on 2010. aastal ebaoluline, kuna suuremaid suvakohaseid kulusid korvab maksude tõstmine. Struktuurse eelarveseisundi siiski täheldatud halvenemine 2010. aastal on osalt seletatav suurema intressikuluga ja väheneva gaasituluga, kuid peamiselt mitmete tagantjärgi avalduvate mõjudega, nt suureneva tööpuuduse mõju, mis omakorda suurendab kulusid ja vähendab maksutulu rohkem, kui oleks võinud prognoosida standardelastsuse põhjal. |
| --- | --- |

(6)

Ajakohastatud programmi kohaselt on 2010. aasta eelarve-eesmärk puudujääk 6,1 % SKPst. Programmi kohaselt väheneb tulude suhe võrreldes 2009. aastaga 0,1 % SKPst ja kulude suhe peaks suurenema 1,1 % SKPst. Programmis esitatud 2010. aasta eelarveprognoos on 0,2 % SKPst parem kui 2010. aasta eelarve-eesmärk ning on nominaalväärtuses kooskõlas nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusega, mis on tehtud kooskõlas artikli 126 lõikega 7. Programmi aluseks olevad märksa optimistlikumad makromajanduslikud prognoosid kajastuvad eelarvetulemuses üksnes osaliselt, mis on peamiselt tingitud majanduskasvu kontsentreerumisest vähe makse andvale ekspordipõhisele sektorile ning 2009. aasta negatiivsest baasmõjust suurusega 0,1 % SKPst. 2010. aasta struktuurne eelarveseisund, st tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, milles ei arvestata ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid ning mis arvutati ümber ühiselt kokkulepitud metoodika alusel, halveneb 2009. aasta – 3,75 %-lt SKPst 2010. aastal – 4,75 %-le SKPst. Suvakohaste meetmete üldine mõju on 2010. aastal ebaoluline, kuna suuremaid suvakohaseid kulusid korvab maksude tõstmine. Struktuurse eelarveseisundi siiski täheldatud halvenemine 2010. aastal on osalt seletatav suurema intressikuluga ja väheneva gaasituluga, kuid peamiselt mitmete tagantjärgi avalduvate mõjudega, nt suureneva tööpuuduse mõju, mis omakorda suurendab kulusid ja vähendab maksutulu rohkem, kui oleks võinud prognoosida standardelastsuse põhjal.

| (7) | Programmi keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on viia puudujääk 2013. aastaks alla 3 % SKPst. Programmi kohaselt tuleks konsolideerimisega alustada 2011. aastal eeldusel, et kasvuprognoos on positiivne. Nominaalväärtusena oleks see eesmärk kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 7 vastava soovitusega. Kuigi programmis nimetatakse kohustust täita lisameetmeid võttes eesmärk 2013. aastaks, ei ole nende meetmete mahtu ja laadi täpsustatud. Peale selle ei hõlma programm 2013. aastat. Programmis prognoositakse, et nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2011. aastal 5,0 %ni SKPst (eelmisel aastal 6,1 % SKPst) ja 4,5 %ni 2012. aastal. Esmane eelarveseisund peaks järgima sama suundumust. 2012. aastaks kavandatud eelarvetulemust tuleks vaadelda mitte eesmärgina, vaid tehnilise tulemusena, mis põhineb eeldusel, et poliitikat ei muudeta. Programmis esitatud eelarveprognooside täitmiseks on valitsemissektori eelarveseisundit 2013. aastal vaja nominaalselt veelgi parandada üle 1,5 % SKPst, et viia puudujääk alla 3 % SKPst. (Ümberarvutatud) struktuurne eelarveseisund võib 2010. aastal suureneda kuni – 4,75 %ni SKPst ja peaks seejärel vähenema 2011. aastal – 4 %ni SKPst ja 2012. aastal – 3,5 %ni SKPst. 2011. aastal põhineb valitsemissektori eelarve strateegia peamiselt stimuleeriva meetmepaketi (osalisel) tühistamisel ligikaudses mahus 0,5 % SKPst ja konsolideerimismeetmetel mahus 0,25 % SKPst (1,8 miljardit EUR). Tulude suhe peaks paranema tänu soodsamale makromajanduslikule keskkonnale ja stimuleeriva meetmepakti (osalisele) tühistamisele, samas kui kulude suhe peaks vähenema tänu konsolideerimismeetmete paketile, soodsamale makromajanduslikule keskkonnale ja stimuleeriva meetmepakti (osalisele) tühistamisele. Programmi kohaselt peaks 2012. aastal tulude suhe suurenema ja kulude suhe stabiliseeruma, võttes aluseks eelduse, et poliitikat ei muudeta. Programmis kinnitatakse, et jätkuvalt püütakse täita keskpika perioodi eelarve-eesmärk, milleks on struktuurne puudujääk – 0,5 % SKPst. Viimaseid prognoose ja võlataset arvesse võttes kajastab keskpika perioodi eesmärk stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärke. Programmi kohaselt ei saavutata eesmärki siiski programmiperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Programmi keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on viia puudujääk 2013. aastaks alla 3 % SKPst. Programmi kohaselt tuleks konsolideerimisega alustada 2011. aastal eeldusel, et kasvuprognoos on positiivne. Nominaalväärtusena oleks see eesmärk kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 7 vastava soovitusega. Kuigi programmis nimetatakse kohustust täita lisameetmeid võttes eesmärk 2013. aastaks, ei ole nende meetmete mahtu ja laadi täpsustatud. Peale selle ei hõlma programm 2013. aastat. Programmis prognoositakse, et nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2011. aastal 5,0 %ni SKPst (eelmisel aastal 6,1 % SKPst) ja 4,5 %ni 2012. aastal. Esmane eelarveseisund peaks järgima sama suundumust. 2012. aastaks kavandatud eelarvetulemust tuleks vaadelda mitte eesmärgina, vaid tehnilise tulemusena, mis põhineb eeldusel, et poliitikat ei muudeta. Programmis esitatud eelarveprognooside täitmiseks on valitsemissektori eelarveseisundit 2013. aastal vaja nominaalselt veelgi parandada üle 1,5 % SKPst, et viia puudujääk alla 3 % SKPst. (Ümberarvutatud) struktuurne eelarveseisund võib 2010. aastal suureneda kuni – 4,75 %ni SKPst ja peaks seejärel vähenema 2011. aastal – 4 %ni SKPst ja 2012. aastal – 3,5 %ni SKPst. 2011. aastal põhineb valitsemissektori eelarve strateegia peamiselt stimuleeriva meetmepaketi (osalisel) tühistamisel ligikaudses mahus 0,5 % SKPst ja konsolideerimismeetmetel mahus 0,25 % SKPst (1,8 miljardit EUR). Tulude suhe peaks paranema tänu soodsamale makromajanduslikule keskkonnale ja stimuleeriva meetmepakti (osalisele) tühistamisele, samas kui kulude suhe peaks vähenema tänu konsolideerimismeetmete paketile, soodsamale makromajanduslikule keskkonnale ja stimuleeriva meetmepakti (osalisele) tühistamisele. Programmi kohaselt peaks 2012. aastal tulude suhe suurenema ja kulude suhe stabiliseeruma, võttes aluseks eelduse, et poliitikat ei muudeta. Programmis kinnitatakse, et jätkuvalt püütakse täita keskpika perioodi eelarve-eesmärk, milleks on struktuurne puudujääk – 0,5 % SKPst. Viimaseid prognoose ja võlataset arvesse võttes kajastab keskpika perioodi eesmärk stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärke. Programmi kohaselt ei saavutata eesmärki siiski programmiperioodi jooksul.

| (8) | Programmis esitatud eelarveprognoosid tunduvad 2010. aasta osas olevat usutavad, kuid eelarvetulemus võib 2011. aastal ja pärast seda osutuda prognoositust halvemaks. Eelkõige säilivad tõenäoliselt suures osas finantsturgude stabiliseerimiseks võetavad valitsuse meetmed kogu programmiperioodi jooksul ning need võivad eelarve-eesmärkide saavutamist mõjutada negatiivselt. Kuigi 2010. aasta puhul tundub, et veidi liiga soodsat makromajanduslikku stsenaariumi rohkemgi kui kompenseerivad programmi suhteliselt ettevaatlikud tuluprognoosid, mis jätavad isegi teatava võimaluse eesmärki ületada, tundub, et see ei ole võimalik ülejäänud programmiperioodi jooksul. Lisaks ei pruugi konsolideerimismeetmetest tulenevaid kõiki sääste olla võimalik saada alates 2011. aastast. Lõpetuseks võivad sotsiaalhüvitised osutuda programmis eeldatust suuremaks, võttes aluseks teataval määral liiga optimistlikud töötuse prognoosid. Programmis ei selgitata täielikult ka tulude ja kulude suhte muutumist 2012. aastal, kui programmis prognoositakse eelarveseisundi paranemist 0,5 % SKPst ilma täiendavaid meetmeid võtmata. Prognoos põhineb peamiselt liiga soodsatel makromajanduse ja elastsuse eeldustel. Nii 2011. kui ka 2012. aasta kohta tuleb siiski öelda, et Hollandi ametiasutused vaatavad praegu eelarve põhjalikult läbi, mille alusel võidakse võtta täiendavaid konsolideerimismeetmeid, samuti võiks läbivaatamine aidata tugevdada alates 2011. aastast soovitatud keskmist iga-aastast eelarve konsolideerimist ning aidata saavutada prognoositust parema eelarvetulemuse, kuigi täiendavate konsolideerimismeetmete laad ja maht ei ole veel selge. Seni on Holland oma eelarvet konsolideerinud üsna heal tasemel ja see ei kujuta endast praegusel hetkel lisariski. |
| --- | --- |

(8)

Programmis esitatud eelarveprognoosid tunduvad 2010. aasta osas olevat usutavad, kuid eelarvetulemus võib 2011. aastal ja pärast seda osutuda prognoositust halvemaks. Eelkõige säilivad tõenäoliselt suures osas finantsturgude stabiliseerimiseks võetavad valitsuse meetmed kogu programmiperioodi jooksul ning need võivad eelarve-eesmärkide saavutamist mõjutada negatiivselt. Kuigi 2010. aasta puhul tundub, et veidi liiga soodsat makromajanduslikku stsenaariumi rohkemgi kui kompenseerivad programmi suhteliselt ettevaatlikud tuluprognoosid, mis jätavad isegi teatava võimaluse eesmärki ületada, tundub, et see ei ole võimalik ülejäänud programmiperioodi jooksul. Lisaks ei pruugi konsolideerimismeetmetest tulenevaid kõiki sääste olla võimalik saada alates 2011. aastast. Lõpetuseks võivad sotsiaalhüvitised osutuda programmis eeldatust suuremaks, võttes aluseks teataval määral liiga optimistlikud töötuse prognoosid. Programmis ei selgitata täielikult ka tulude ja kulude suhte muutumist 2012. aastal, kui programmis prognoositakse eelarveseisundi paranemist 0,5 % SKPst ilma täiendavaid meetmeid võtmata. Prognoos põhineb peamiselt liiga soodsatel makromajanduse ja elastsuse eeldustel. Nii 2011. kui ka 2012. aasta kohta tuleb siiski öelda, et Hollandi ametiasutused vaatavad praegu eelarve põhjalikult läbi, mille alusel võidakse võtta täiendavaid konsolideerimismeetmeid, samuti võiks läbivaatamine aidata tugevdada alates 2011. aastast soovitatud keskmist iga-aastast eelarve konsolideerimist ning aidata saavutada prognoositust parema eelarvetulemuse, kuigi täiendavate konsolideerimismeetmete laad ja maht ei ole veel selge. Seni on Holland oma eelarvet konsolideerinud üsna heal tasemel ja see ei kujuta endast praegusel hetkel lisariski.

| (9) | Valitsemissektori võla suhe SKPsse ületas 2009. aastal asutamislepingu kontrollväärtust ja suureneb kogu programmiperioodi jooksul. Hinnanguliselt suureneb see 2009. aastal 62,3 %ni võrreldes 2008. aasta 58,2 %ga. Võla suhe suurenes suures osas eelarvepuudujäägi ja SKP kasvu vähenemise tõttu, kuigi seda leevendas võlakoormuse ja eelarvepositsiooni muutuse näitaja märkimisväärne positiivne korrigeerimine, milles kajastus valitsuse finantssektori toetuse tagasimaksmine. Võla suhe peaks programmiperioodi jooksul kuni 2012. aastani suurenema veel 10 % SKPst, st 72,5 %ni, mis on peamiselt tingitud valitsemissektori eelarve suurest puudujäägist. Püsib märkimisväärne oht, et valitsemissektori võla suhe suureneb; see tuleneb esiteks eesmärgist suurema puudujäägi ohust peamiselt 2011. aastal ja teiseks, mis on veelgi olulisem, finantssektorile antud suurtest garantiidest, mis praegu moodustavad 14 % SKPst. Juhul kui garantiid tuleks realiseerida, suurendaks need võla suhet veelgi. Teiselt poolt võivad finantseerimisasutuste tehtavad valitsuse toetuste (varased) tagasimaksed võla suhet oluliselt vähendada. |
| --- | --- |

(9)

Valitsemissektori võla suhe SKPsse ületas 2009. aastal asutamislepingu kontrollväärtust ja suureneb kogu programmiperioodi jooksul. Hinnanguliselt suureneb see 2009. aastal 62,3 %ni võrreldes 2008. aasta 58,2 %ga. Võla suhe suurenes suures osas eelarvepuudujäägi ja SKP kasvu vähenemise tõttu, kuigi seda leevendas võlakoormuse ja eelarvepositsiooni muutuse näitaja märkimisväärne positiivne korrigeerimine, milles kajastus valitsuse finantssektori toetuse tagasimaksmine. Võla suhe peaks programmiperioodi jooksul kuni 2012. aastani suurenema veel 10 % SKPst, st 72,5 %ni, mis on peamiselt tingitud valitsemissektori eelarve suurest puudujäägist. Püsib märkimisväärne oht, et valitsemissektori võla suhe suureneb; see tuleneb esiteks eesmärgist suurema puudujäägi ohust peamiselt 2011. aastal ja teiseks, mis on veelgi olulisem, finantssektorile antud suurtest garantiidest, mis praegu moodustavad 14 % SKPst. Juhul kui garantiid tuleks realiseerida, suurendaks need võla suhet veelgi. Teiselt poolt võivad finantseerimisasutuste tehtavad valitsuse toetuste (varased) tagasimaksed võla suhet oluliselt vähendada.

| (10) | Keskpika perioodi võlaprognoosid, mille puhul eeldatakse SKP kasvu mõõdukat järkjärgulist taastumist kriisi eel prognoositud tasemele, maksutaseme taastumist kriisieelsele tasemele ning mis sisaldavad elanikkonna vananemisega seotud kulude prognoositavat suurenemist, osutavad, et programmis kavandatud eelarvestrateegia (nominaalväärtuses) ei ole poliitika edasise muutmiseta piisav, et stabiliseerida võla suhe SKPsse 2020. aastaks. |
| --- | --- |

(10)

Keskpika perioodi võlaprognoosid, mille puhul eeldatakse SKP kasvu mõõdukat järkjärgulist taastumist kriisi eel prognoositud tasemele, maksutaseme taastumist kriisieelsele tasemele ning mis sisaldavad elanikkonna vananemisega seotud kulude prognoositavat suurenemist, osutavad, et programmis kavandatud eelarvestrateegia (nominaalväärtuses) ei ole poliitika edasise muutmiseta piisav, et stabiliseerida võla suhe SKPsse 2020. aastaks.

| (11) | Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on oluliselt suurem ELi keskmisest, kuna nii pensionid kui ka pikaajalise hooldusega seotud kulud on suhteliselt palju suurenenud. Keskpika perioodi jooksul suurema esmase ülejäägi tagamine koos struktuurireformidega, millega ohjeldatakse elanikkonna vananemisega seotud kulude kasvu, võiksid aidata vähendada neid riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, mida peeti kõrgeks komisjoni 2009. aasta jätkusuutlikkuse aruandes (3). Ettepanek tõsta pensioniiga 2025. aastaks kahe aasta võrra 65-lt 67-le peaks vähendama jätkusuutlikkuse mahajäämust ning vastuvõtmise korral oleks see esimene samm riigi rahanduse jätkusuutlikkuse parandamisel. |
| --- | --- |

(11)

Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on oluliselt suurem ELi keskmisest, kuna nii pensionid kui ka pikaajalise hooldusega seotud kulud on suhteliselt palju suurenenud. Keskpika perioodi jooksul suurema esmase ülejäägi tagamine koos struktuurireformidega, millega ohjeldatakse elanikkonna vananemisega seotud kulude kasvu, võiksid aidata vähendada neid riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, mida peeti kõrgeks komisjoni 2009. aasta jätkusuutlikkuse aruandes (3). Ettepanek tõsta pensioniiga 2025. aastaks kahe aasta võrra 65-lt 67-le peaks vähendama jätkusuutlikkuse mahajäämust ning vastuvõtmise korral oleks see esimene samm riigi rahanduse jätkusuutlikkuse parandamisel.

| (12) | 1994. aastal kasutusele võetud suundumusepõhist eelarveraamistikku on üldiselt peetud tõhusaks ja toimivaks (4). Selles raamistikus on kõige olulisemad mitmeaastased kulupiirväärtused ja sõltumatute organisatsioonide, eelkõige Centraal Planbureau roll (5). Raamistik hõlmab nelja aastat ja põhineb makromajanduslikul stsenaariumil, mille on koostanud Hollandi majanduspoliitika analüüsi büroo (CPB), (6) ning sellega tagatakse kõnealuste prognooside objektiivsus ja sõltumatus. Eelarve-eesmärgid kehtestatakse neljaks aastaks, võttes aluseks eelarvet mõjutavad probleemid, mis on seotud elanikkonna vananemisega ning stabiilsus- ja kasvu pakti nõuded. Kõnealustest eelarve-eesmärkidest tuletatakse kulupiirväärtused, mis on eelarveraamistiku põhinäitajad. Praktikas on kulupiirväärtusi järgitud hästi. Valitsus otsustas 2009. aasta märtsis jätta tsükliliselt tundlikud töötushüvitised kulupiirmääradest välja. Tänu meetmele välditi seda, et eelarvet oleks tulnud kärpida protsükliliselt töötusmäära suurenemise tõttu, ning sellega tugevdati automaatseid stabilisaatoreid (ligikaudu 0,3 % võrra SKPst 2009. aastal). Suundumuspõhine eelarveraamistik tundub olevat mõjutanud praegust eelarvepositsiooni soodsalt. Majanduse elavnemise ajal on suundumuspõhisel eelarveraamistikul samuti oluline lisaväärtus. Kui automaatsed stabilisaatorid peaksid eelarvepositsiooni parandama automaatselt, on kulupiirmäärad vahendiks, mis kontrollivad kulude kasvu. |
| --- | --- |

(12)

1994. aastal kasutusele võetud suundumusepõhist eelarveraamistikku on üldiselt peetud tõhusaks ja toimivaks (4). Selles raamistikus on kõige olulisemad mitmeaastased kulupiirväärtused ja sõltumatute organisatsioonide, eelkõige Centraal Planbureau roll (5). Raamistik hõlmab nelja aastat ja põhineb makromajanduslikul stsenaariumil, mille on koostanud Hollandi majanduspoliitika analüüsi büroo (CPB), (6) ning sellega tagatakse kõnealuste prognooside objektiivsus ja sõltumatus. Eelarve-eesmärgid kehtestatakse neljaks aastaks, võttes aluseks eelarvet mõjutavad probleemid, mis on seotud elanikkonna vananemisega ning stabiilsus- ja kasvu pakti nõuded. Kõnealustest eelarve-eesmärkidest tuletatakse kulupiirväärtused, mis on eelarveraamistiku põhinäitajad. Praktikas on kulupiirväärtusi järgitud hästi. Valitsus otsustas 2009. aasta märtsis jätta tsükliliselt tundlikud töötushüvitised kulupiirmääradest välja. Tänu meetmele välditi seda, et eelarvet oleks tulnud kärpida protsükliliselt töötusmäära suurenemise tõttu, ning sellega tugevdati automaatseid stabilisaatoreid (ligikaudu 0,3 % võrra SKPst 2009. aastal). Suundumuspõhine eelarveraamistik tundub olevat mõjutanud praegust eelarvepositsiooni soodsalt. Majanduse elavnemise ajal on suundumuspõhisel eelarveraamistikul samuti oluline lisaväärtus. Kui automaatsed stabilisaatorid peaksid eelarvepositsiooni parandama automaatselt, on kulupiirmäärad vahendiks, mis kontrollivad kulude kasvu.

| (13) | Riigi rahanduse kvaliteeti võib Madalmaades pidada teatavates valdkondades suhteliselt heaks. Eelkõige on see nii avaliku infrastruktuuri, üldiste teenuste ja eelarvehalduse valdkonnas. Programmis tehti teatavaks kavatsus veelgi parandada riigi rahanduse kvaliteeti seoses parema õigusloome ja halduskulude vähendamisega. Programmis sätestatud eesmärk on vähendada halduskulusid 2011. aastal võrreldes 2007. aastaga 25 % (neto). Ametiasutused hindavad praegu eelarvet põhjalikult, keskendudes peamiselt kulude poolele eesmärgiga lihtsustada struktuurireformide ja konsolideerimismeetmete otsustusprotsessi. Tulude poolel valmistavad ametiasutused ette eraldi uuringut, et vaadata läbi maksusüsteem ning luua maksusüsteem, mis tagaks maksutulu stabiilse saamise tulevikus, häirides seejuures majandust minimaalselt ja jagades kulud võimalikult õiglaselt. Kõnealuse läbivaatamisega võib olla võimalik parandada riigi rahanduse kvaliteeti nii keskpikas kui ka pikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(13)

Riigi rahanduse kvaliteeti võib Madalmaades pidada teatavates valdkondades suhteliselt heaks. Eelkõige on see nii avaliku infrastruktuuri, üldiste teenuste ja eelarvehalduse valdkonnas. Programmis tehti teatavaks kavatsus veelgi parandada riigi rahanduse kvaliteeti seoses parema õigusloome ja halduskulude vähendamisega. Programmis sätestatud eesmärk on vähendada halduskulusid 2011. aastal võrreldes 2007. aastaga 25 % (neto). Ametiasutused hindavad praegu eelarvet põhjalikult, keskendudes peamiselt kulude poolele eesmärgiga lihtsustada struktuurireformide ja konsolideerimismeetmete otsustusprotsessi. Tulude poolel valmistavad ametiasutused ette eraldi uuringut, et vaadata läbi maksusüsteem ning luua maksusüsteem, mis tagaks maksutulu stabiilse saamise tulevikus, häirides seejuures majandust minimaalselt ja jagades kulud võimalikult õiglaselt. Kõnealuse läbivaatamisega võib olla võimalik parandada riigi rahanduse kvaliteeti nii keskpikas kui ka pikas perspektiivis.

| (14) | Üldiselt vastab 2010. ja 2011. aasta eelarvestrateegia artikli 126 lõike 7 kohastele nõukogu soovitustele. Alates 2012. aastast, arvestades nominaalväärtust ja võttes arvesse eespool nimetatud riske, tundub, et eelarvestrateegia ei ole täielikult kooskõlas artikli 126 lõike 7 kohaste nõukogu soovitustega, eriti kuna programm ei hõlma 2013. aastat. Eelkõige on programmi 2010. aasta eelarveprognoosid veidi paremad, kui 2010. aasta eelarves esitatud prognoosid, mis osalt põhineb soodsamal makromajanduslikul stsenaariumil, nii et riskid on tasakaalustatud. 2011.–2012. aastaks prognoositakse programmis, et aastas tugevdatakse eelarvet keskmiselt üksnes 0,75 % SKPst, kusjuures eespool nimetatud riskid on alles. 2011. aastal toetavad programmi eelarveprognoose täpsustatud konsolideerimismeetmed. Teiselt poolt ei ole struktuurse eelarveseisundi muutus 2012. aastal (0,5 % SKPst) tagatud lisameetmete võtmisega, kuid see on seletatav ka standardelastsuse põhjal. See osutab sellele, et eelarve nõutud keskmiseks aastaseks tugevdamiseks 0,75 % SKPst aastatel 2011–2013, nagu on soovitanud nõukogu, ning võttes arvesse tõsiasja, et programm ei hõlma 2013. aastat, tuleb võtta täiendavaid konsolideerimismeetmeid. Programmis esitatud 2012. aasta nominaalne valitsemissektori puudujääk 4,5 % SKPst, mis on arvutatud eeldusel, et poliitikat ei muudeta ning seda ei ole seatud eesmärgiks, tähendab, et 2013. aasta tähtaja täitmiseks on vaja eelarvet täiendavalt tugevdada vähemalt 1,5 % SKPst. Võttes arvesse programmis esitatud võlaprognoose ja eespool nimetatud riske, ei ole praegune eelarvestrateegia piisav, et võla ja SKP suhe hakkaks jälle vähenema. Kuigi valitsus lubab programmis võtta täiendavaid poliitikameetmeid, et viia puudujääk 2013. aastaks alla kontrollväärtuse 3 % SKPst, ei sisalda programm andmeid selle kohta, kuidas seda saavutada. |
| --- | --- |

(14)

Üldiselt vastab 2010. ja 2011. aasta eelarvestrateegia artikli 126 lõike 7 kohastele nõukogu soovitustele. Alates 2012. aastast, arvestades nominaalväärtust ja võttes arvesse eespool nimetatud riske, tundub, et eelarvestrateegia ei ole täielikult kooskõlas artikli 126 lõike 7 kohaste nõukogu soovitustega, eriti kuna programm ei hõlma 2013. aastat. Eelkõige on programmi 2010. aasta eelarveprognoosid veidi paremad, kui 2010. aasta eelarves esitatud prognoosid, mis osalt põhineb soodsamal makromajanduslikul stsenaariumil, nii et riskid on tasakaalustatud. 2011.–2012. aastaks prognoositakse programmis, et aastas tugevdatakse eelarvet keskmiselt üksnes 0,75 % SKPst, kusjuures eespool nimetatud riskid on alles. 2011. aastal toetavad programmi eelarveprognoose täpsustatud konsolideerimismeetmed. Teiselt poolt ei ole struktuurse eelarveseisundi muutus 2012. aastal (0,5 % SKPst) tagatud lisameetmete võtmisega, kuid see on seletatav ka standardelastsuse põhjal. See osutab sellele, et eelarve nõutud keskmiseks aastaseks tugevdamiseks 0,75 % SKPst aastatel 2011–2013, nagu on soovitanud nõukogu, ning võttes arvesse tõsiasja, et programm ei hõlma 2013. aastat, tuleb võtta täiendavaid konsolideerimismeetmeid. Programmis esitatud 2012. aasta nominaalne valitsemissektori puudujääk 4,5 % SKPst, mis on arvutatud eeldusel, et poliitikat ei muudeta ning seda ei ole seatud eesmärgiks, tähendab, et 2013. aasta tähtaja täitmiseks on vaja eelarvet täiendavalt tugevdada vähemalt 1,5 % SKPst. Võttes arvesse programmis esitatud võlaprognoose ja eespool nimetatud riske, ei ole praegune eelarvestrateegia piisav, et võla ja SKP suhe hakkaks jälle vähenema. Kuigi valitsus lubab programmis võtta täiendavaid poliitikameetmeid, et viia puudujääk 2013. aastaks alla kontrollväärtuse 3 % SKPst, ei sisalda programm andmeid selle kohta, kuidas seda saavutada.

| (15) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud ja enamik vabatahtlikest andmetest. Nõukogu kutsus artikli 126 lõike 7 kohastes 2. detsembri 2009. aasta soovitustes Madalmaid üles andma ajakohastatud stabiilsusprogrammi eraldi peatükis aru selle kohta, kuidas on rakendatud nõukogu soovitusi. Madalmaad järgisid seda soovitust osaliselt. Eelkõige ei hõlma programm 2013. aastat, mis on ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise perioodi viimane aasta. |
| --- | --- |

(15)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud ja enamik vabatahtlikest andmetest. Nõukogu kutsus artikli 126 lõike 7 kohastes 2. detsembri 2009. aasta soovitustes Madalmaid üles andma ajakohastatud stabiilsusprogrammi eraldi peatükis aru selle kohta, kuidas on rakendatud nõukogu soovitusi. Madalmaad järgisid seda soovitust osaliselt. Eelkõige ei hõlma programm 2013. aastat, mis on ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise perioodi viimane aasta.

Kokkuvõttes võib järeldada, et kriis tabas Madalmaid tugevalt, mistõttu eelarveseisund halvenes 2009. aastal järsult ning vähenes 2008. aasta 0,7 % suurusest ülejäägist 4,9 % suuruse puudujäägini, mistõttu algatati ülemäärase puudujäägi menetlus. 2010. aastaks prognoositakse, et puudujääk suureneb veelgi peamiselt hiljem avalduvate mõjude, nt töötuse tõttu. Seejärel peaksid 2011. aastal fiskaalstiimulite tühistamine ja konsolideerimispakett eelarveseisundit parandama. 2012. aastal tuleneb eelarveseisundi paranemine tsüklilistest tingimustest, võttes aluseks, et poliitikat ei muudeta. Võla suhe, mis ületas 2009. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse (60 % SKPst), peaks prognooside kohaselt programmiperioodi jooksul oluliselt suurenema. Puudujäägi kohandamine programmiga ettenähtud ulatuses on ohus ja selleks oleks vaja eelarvet pärast 2011. aastat tugevalt konsolideerida. Peamised riskid on seotud ülehinnatud makromajanduslike eelduste ja aastase eelarvetugevdamisega, mis on ainult 0,75 % SKPst ning mis vastab nõukogu soovitusele. Programm hõlmab kohustust võtta täiendavaid poliitikameetmeid, et täita eesmärk 2013. aasta tähtajaks. Kuna 2013. aastat programmis ei käsitleta, ei ole eelarvestrateegiat siiski võimalik täielikult hinnata. Seepärast oleks soovitatav esitada eriti 2013. aasta kohta rohkem teavet seoses laiaulatusliku strateegiaga, mis toetab ülemäärase puudujäägi kõrvaldamist eelkõige 2013. aastal. Suurema esmase ülejäägi tagamine keskpika perioodi jooksul ja reformimeetmete rakendamine, mis ohjeldavad elanikkonna vananemisega seotud kulude prognoositavat kasvu, aitaks vähendada suuri ohtusid riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Pensionireformi, mille ettepanek hiljuti esitati, võib vastuvõtmise korral pidada oluliseks esimeseks sammuks.

Võttes arvesse eespool toodud hinnangut ja ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast 2. detsembri 2009. aasta soovitust, kutsutakse Madalmaid üles:

| i) | seoses eelarve põhjaliku läbivaatamisega täpsustama alates 2011. aastast ja eriti sellele järgnevatel aastatel võetavaid konsolideerimismeetmeid; täiendavalt tugevdama eelarve konsolideerimist, et tagada ettenähtud keskmine aastane tugevdamine, et viia 2013. aastaks puudujääk alla 3 % SKPst; ning kasutama kogu programmiperioodi jooksul ära makromajanduse ja eelarvepoliitiliste väljavaadete paranemist, et kiirendada puudujäägi ja võla suhte vähendamist kontrollväärtuse suunas; |
| --- | --- |

i)

seoses eelarve põhjaliku läbivaatamisega täpsustama alates 2011. aastast ja eriti sellele järgnevatel aastatel võetavaid konsolideerimismeetmeid; täiendavalt tugevdama eelarve konsolideerimist, et tagada ettenähtud keskmine aastane tugevdamine, et viia 2013. aastaks puudujääk alla 3 % SKPst; ning kasutama kogu programmiperioodi jooksul ära makromajanduse ja eelarvepoliitiliste väljavaadete paranemist, et kiirendada puudujäägi ja võla suhte vähendamist kontrollväärtuse suunas;

| ii) | täiendavalt parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, viies läbi struktuurireformid, mis ohjeldavad elanikkonna vananemisest tingitud kulude suurenemist. |
| --- | --- |

ii)

täiendavalt parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, viies läbi struktuurireformid, mis ohjeldavad elanikkonna vananemisest tingitud kulude suurenemist.

Samuti palutakse Madalmaadel esitada rohkem teavet, mis käsitleb tegutsemisviisi ja laialdasi meetmeid, millega toetatakse kavandatud konsolideerimist lõpuaastatel, niipea kui kõnealune teave on kättesaadav ning hiljemalt tulevases stabiilsusprogrammis peatükis ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutuse %) | SP jaan 2010 | 2,0 | –4 | 1,5 | 2 | 2 |
| KOM nov 2009 | 2,0 | –4,5 | 0,3 | 1,6 | puudub |
| SP nov 2008 | 2,25 | 1,25 | 2 | 2 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP jaan 2010 | 2,2 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| KOM nov 2009 | 2,2 | 1,1 | 0,9 | 1,2 | puudub |
| SP nov 2008 | 2,5 | 3,25 | 2 | 2 | puudub |
| SKP lõhe (7)

  (% potentsiaalsest SKPst) | SP jaan 2010 | 2,6 | –2,7 | –2,3 | –1,9 | –1,8 |
| KOM nov 2009 (8) | 3,0 | –2,7 | –3,1 | –2,4 | puudub |
| SP nov 2008 | 0,7 | –0,1 | –0,5 | –0,6 | puudub |
| Netolaenuandmine/-võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | SP jaan 2010 | 4,2 | 4,5 | 5,75 | 6,25 | 6,25 |
| KOM nov 2009 | 3,9 | 2,7 | 2,7 | 3,6 | puudub |
| SP nov 2008 | 8,5 | 9,5 | 7,5 | 8,0 | puudub |
| Valitsemissektori tulud
  (% SKPst) | SP jaan 2010 | 45,6 | 44,4 | 44,3 | 44,9 | 45,5 |
| KOM nov 2009 | 46,6 | 44,8 | 44,8 | 45,1 | puudub |
| SP nov 2008 | 46,6 | 46,3 | 46,1 | 46,3 | puudub |
| Valitsemissektori kulud
  (% SKPst) | SP jaan 2010 | 44,9 | 49,3 | 50,4 | 49,9 | 50,0 |
| KOM nov 2009 | 45,9 | 49,5 | 50,9 | 50,7 | puudub |
| SP nov 2008 | 45,4 | 45,1 | 45,3 | 45,2 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve seisund
  (% SKPst) | SP jaan 2010 | 0,7 | –4,9 | –6,1 | –5,0 | –4,5 |
| KOM nov 2009 | 0,7 | –4,7 | –6,1 | –5,6 | puudub |
| SP nov 2008 | 1,2 | 1,2 | 0,8 | 1,1 | puudub |
| Esmane eelarveseisund
  (% SKPst) | SP jaan 2010 | 2,8 | –2,5 | –3,7 | –2,6 | –2,0 |
| KOM nov 2009 | 2,8 | –2,3 | –3,7 | –3,1 | puudub |
| SP nov 2008 | 3,4 | 3,3 | 2,9 | 3,1 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund (7)

  (% SKPst) | SP jaan 2010 | –0,8 | –3,4 | –4,8 | –3,9 | –3,5 |
| KOM nov 2009 | –1,0 | –3,2 | –4,4 | –4,3 | puudub |
| SP nov 2008 | 0,8 | 1,3 | 1,1 | 1,5 | puudub |
| Struktuurne eelarveseisund (9)

  (% SKPst) | SP jaan 2010 | –0,6 | –3,8 | –4,8 | –3,9 | –3,5 |
| KOM nov 2009 | –1,0 | –3,6 | –4,4 | –4,3 | puudub |
| SP nov 2008 | 0,8 | 1,0 | 1,1 | 1,5 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP jaan 2010 | 58,2 | 62,3 | 67,2 | 69,6 | 72,5 |
| KOM nov 2009 | 58,2 | 59,8 | 65,6 | 69,7 | puudub |
| SP nov 2008 | 42,1 | 39,6 | 38,0 | 36,2 | puudub |
| Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2008

2009

2010

2011

2012

SKP reaalkasv

(muutuse %)

SP jaan 2010

2,0

–4

1,5

2

2

KOM nov 2009

2,0

–4,5

0,3

1,6

puudub

SP nov 2008

2,25

1,25

2

2

puudub

THHI inflatsioon

(%)

SP jaan 2010

2,2

1

1

1

1

KOM nov 2009

2,2

1,1

0,9

1,2

puudub

SP nov 2008

2,5

3,25

2

2

puudub

SKP lõhe (7)

(% potentsiaalsest SKPst)

SP jaan 2010

2,6

–2,7

–2,3

–1,9

–1,8

KOM nov 2009 (8)

3,0

–2,7

–3,1

–2,4

puudub

SP nov 2008

0,7

–0,1

–0,5

–0,6

puudub

Netolaenuandmine/-võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

SP jaan 2010

4,2

4,5

5,75

6,25

6,25

KOM nov 2009

3,9

2,7

2,7

3,6

puudub

SP nov 2008

8,5

9,5

7,5

8,0

puudub

Valitsemissektori tulud

(% SKPst)

SP jaan 2010

45,6

44,4

44,3

44,9

45,5

KOM nov 2009

46,6

44,8

44,8

45,1

puudub

SP nov 2008

46,6

46,3

46,1

46,3

puudub

Valitsemissektori kulud

(% SKPst)

SP jaan 2010

44,9

49,3

50,4

49,9

50,0

KOM nov 2009

45,9

49,5

50,9

50,7

puudub

SP nov 2008

45,4

45,1

45,3

45,2

puudub

Valitsemissektori eelarve seisund

(% SKPst)

SP jaan 2010

0,7

–4,9

–6,1

–5,0

–4,5

KOM nov 2009

0,7

–4,7

–6,1

–5,6

puudub

SP nov 2008

1,2

1,2

0,8

1,1

puudub

Esmane eelarveseisund

(% SKPst)

SP jaan 2010

2,8

–2,5

–3,7

–2,6

–2,0

KOM nov 2009

2,8

–2,3

–3,7

–3,1

puudub

SP nov 2008

3,4

3,3

2,9

3,1

puudub

Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund (7)

(% SKPst)

SP jaan 2010

–0,8

–3,4

–4,8

–3,9

–3,5

KOM nov 2009

–1,0

–3,2

–4,4

–4,3

puudub

SP nov 2008

0,8

1,3

1,1

1,5

puudub

Struktuurne eelarveseisund (9)

(% SKPst)

SP jaan 2010

–0,6

–3,8

–4,8

–3,9

–3,5

KOM nov 2009

–1,0

–3,6

–4,4

–4,3

puudub

SP nov 2008

0,8

1,0

1,1

1,5

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP jaan 2010

58,2

62,3

67,2

69,6

72,5

KOM nov 2009

58,2

59,8

65,6

69,7

puudub

SP nov 2008

42,1

39,6

38,0

36,2

puudub

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Eelkõige on hindamisel võetud arvesse komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi, kuid samuti muud hiljem saadud teavet.

(3)  Nõukogu 10. novembri 2009. aasta järeldustes riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kohta „kutsub nõukogu liikmesriike üles pöörama oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides tähelepanu jätkusuutlikkuse-kesksetele strateegiatele” ja lisaks „kutsub komisjoni koos majanduspoliitika komitee ning majandus- ja rahanduskomiteega arendama edasi meetodeid riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse õigeaegseks hindamiseks järgmise jätkusuutlikkust käsitleva aruande jaoks”, mis on ette nähtud koostada 2012. aastal.

(4)  Vt nt Maailmapank, 2001, „Code of good practices on fiscal transparency” ja OECD, 2002, „Best practices for budget transparency”, OECD journal on budgeting.

(5)  Vt ka IMF, 2005, riigiaruanne 05/225 ja Euroopa Komisjon, 2007, „Majandus- ja rahaliidu riikide rahandus 2007. aastal” ning F. Bos „The Dutch fiscal framework; history, current practice and the role of the CPB”, CPB dokument nr 150, Hollandi majanduspoliitika analüüsi büroo (CPB), Haag, juuli 2007.

(6)  Hollandi majanduspoliitika analüüsi büroo (Centraal Planbureau (CPB)) on sõltumatu riiklik asutus, kes koostab prognoose.

(7)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste poolt arvutatud SKP lõhe ja tsükliliselt kohandatud eelarveseisund.

(8)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2008–2011 vastavalt 1,7 %, 1,1 %, 0,7 % ja 0,9 %.

(9)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Vastavalt viimasele ajakohastatud programmile ja komisjoni talituste 2009. aasta novembri prognoosile moodustavad ühekordsed ja muud ajutised (puudujääki vähendavad) meetmed 2009. aastal 0,4 % SKPst.

Allikad:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 4.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 146/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 146/18

---

NÕUKOGU ARVAMUS

Ühendkuningriigi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2009/2010–2014/2015

2010/C 146/04

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 26. aprillil 2010 läbi Ühendkuningriigi ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2009/2010–2014/2015. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 26. aprillil 2010 läbi Ühendkuningriigi ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2009/2010–2014/2015.

| (2) | Majandus- ja finantskriisiga, mis algas 2007. aastal pärast mitut tugeva majanduskasvu aastat, vähenes Ühendkuningriigi SKP kumulatiivselt ligikaudu 6 %; märgid aeglasest taastumisest hakkasid ilmnema 2009. aasta viimases kvartalis. Kriisile eelnes ja osaliselt seda ka süvendas see, et kodumajapidamis- ja finantssektori finantsvõimendus oli mõnda aega kasvanud viisil, et sõltuvus kapitali netosissevoolust oli suur ning püsiv. Inglise Pank (Bank of England) reageeris arenevale kriisile agressiivse programmiga, mis sisaldas intressimäära vähendamist, likviidsustoetust pangandussektorile ja alates 2009. aasta märtsist kvantitatiivset lõdvendamist. Ka valitsus sekkus ulatuslikult finantssüsteemi stabiliseerimiseks, sealhulgas tehes suuri kapitalisüste, tagades hoiused ja pakkudes vastutuskindlustust. Valitsus rakendas kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga märkimisväärseid stimuleerivaid fiskaalmeetmeid, mis koos automaatsete stabilisaatorite toimimise ja varade väärtuse langemise mõjuga tuludele halvendasid oluliselt riigi rahanduse olukorda. Ühendkuningriigi riigi rahanduse jätkusuutlikkuse nõrgenemisele aitas kaasa asjaolu, et esmase eelarveseisundi puhul oli juba vahetult enne kriisi struktuurne puudujääk suur, sellega kaasnes peagi kriisi arenedes valitsemissektori eelarve puudujäägi suurenemine tunduvalt üle kontrollväärtuse 3 % SKPst. Selle põhjal algatati 8. juulil 2008 Ühendkuningriigi suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus ning nõukogu esitas 2. detsembril 2009 viimase soovituse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 126 lõikele 7 kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2014/2015. aastaks. Järgmistel aastatel on Ühendkuningriigi majanduse peamised ülesanded stabiliseerida riigi rahandus ajal, mil kodumajapidamissektor püüab jätkuvalt vähendada finantsvõimendust; saavutada adekvaatsel tasemel laenude andmine finantssüsteemi poolt, kuigi finantssüsteem on ikka veel nõrk ja mitmed laenuandjad on vähendanud oma laenuandmismahtu; toetada tootmise üleminekut suurema ekspordipotentsiaaliga toodangule, et püsivalt parandada maksebilanssi. |
| --- | --- |

(2)

Majandus- ja finantskriisiga, mis algas 2007. aastal pärast mitut tugeva majanduskasvu aastat, vähenes Ühendkuningriigi SKP kumulatiivselt ligikaudu 6 %; märgid aeglasest taastumisest hakkasid ilmnema 2009. aasta viimases kvartalis. Kriisile eelnes ja osaliselt seda ka süvendas see, et kodumajapidamis- ja finantssektori finantsvõimendus oli mõnda aega kasvanud viisil, et sõltuvus kapitali netosissevoolust oli suur ning püsiv. Inglise Pank (Bank of England) reageeris arenevale kriisile agressiivse programmiga, mis sisaldas intressimäära vähendamist, likviidsustoetust pangandussektorile ja alates 2009. aasta märtsist kvantitatiivset lõdvendamist. Ka valitsus sekkus ulatuslikult finantssüsteemi stabiliseerimiseks, sealhulgas tehes suuri kapitalisüste, tagades hoiused ja pakkudes vastutuskindlustust. Valitsus rakendas kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga märkimisväärseid stimuleerivaid fiskaalmeetmeid, mis koos automaatsete stabilisaatorite toimimise ja varade väärtuse langemise mõjuga tuludele halvendasid oluliselt riigi rahanduse olukorda. Ühendkuningriigi riigi rahanduse jätkusuutlikkuse nõrgenemisele aitas kaasa asjaolu, et esmase eelarveseisundi puhul oli juba vahetult enne kriisi struktuurne puudujääk suur, sellega kaasnes peagi kriisi arenedes valitsemissektori eelarve puudujäägi suurenemine tunduvalt üle kontrollväärtuse 3 % SKPst. Selle põhjal algatati 8. juulil 2008 Ühendkuningriigi suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus ning nõukogu esitas 2. detsembril 2009 viimase soovituse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 126 lõikele 7 kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2014/2015. aastaks. Järgmistel aastatel on Ühendkuningriigi majanduse peamised ülesanded stabiliseerida riigi rahandus ajal, mil kodumajapidamissektor püüab jätkuvalt vähendada finantsvõimendust; saavutada adekvaatsel tasemel laenude andmine finantssüsteemi poolt, kuigi finantssüsteem on ikka veel nõrk ja mitmed laenuandjad on vähendanud oma laenuandmismahtu; toetada tootmise üleminekut suurema ekspordipotentsiaaliga toodangule, et püsivalt parandada maksebilanssi.

| (3) | Kuigi majanduskriisi tingimustes vähenes reaalne SKP peamiselt tsükliliste tegurite arvelt, on negatiivne mõju avaldunud ka potentsiaalse SKP tasemele. Lisaks võib kriis mõjutada potentsiaalset majanduskasvu ka keskpikas perspektiivis investeeringute madalama taseme ja laenuvõimaluste piiratuse kaudu. Peale selle võimendab majanduskriisi mõju elanikkonna vananemisest tulenevat negatiivset mõju potentsiaalsele SKP-le ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Seda arvestades on ülioluline kiirendada struktuurireformide läbiviimist eesmärgiga toetada potentsiaalset majanduskasvu. Eelkõige on Ühendkuningriigi puhul oluline viia ellu reformid, mis parandavad oskuste taset ning suurendavad tootlikkust. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi majanduskriisi tingimustes vähenes reaalne SKP peamiselt tsükliliste tegurite arvelt, on negatiivne mõju avaldunud ka potentsiaalse SKP tasemele. Lisaks võib kriis mõjutada potentsiaalset majanduskasvu ka keskpikas perspektiivis investeeringute madalama taseme ja laenuvõimaluste piiratuse kaudu. Peale selle võimendab majanduskriisi mõju elanikkonna vananemisest tulenevat negatiivset mõju potentsiaalsele SKP-le ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Seda arvestades on ülioluline kiirendada struktuurireformide läbiviimist eesmärgiga toetada potentsiaalset majanduskasvu. Eelkõige on Ühendkuningriigi puhul oluline viia ellu reformid, mis parandavad oskuste taset ning suurendavad tootlikkust.

| (4) | Programm hõlmab kahte makromajanduslikku stsenaariumi: põhistsenaariumi ja ettevaatlikumat alternatiivset stsenaariumi, mis põhineb kasvusuundumusel, mille kohaselt on majanduskasv 0,25 protsendipunkti võrra väiksem kui põhistsenaariumi puhul. Riigi rahanduse prognoosid põhinevad alternatiivsel stsenaariumil, mida käsitatakse võrdlusstsenaariumina ajakohastatud programmi hindamisel. Kõnealuse stsenaariumi kohaselt suureneb SKP kasv 2010/2011. aastal 2 %-ni ning 3,25 %-ni aastas ajavahemikul 2011/2012–2014/2015. Hiljutiste andmete põhjal näib siiski isegi see ettevaatlikum stsenaarium, mis koostati 2009. aasta detsembri alguses, põhinevat liiga soodsatel kasvuprognoosidel ning seda eelkõige 2010/2011. ja 2011/2012. aasta puhul (2). Inflatsiooniprognoos näib realistlik. Programm ei sisalda efektiivse vahetuskursi prognoose ja eeldatakse, et SKP kasvu mõjutavad positiivselt netokaubavahetus, varude tsükkel ja alates 2011. aastast sisenõudlus, kusjuures eelkõige püsiinvesteeringud ja kodumajapidamiste kulutused. Need eeldused on üldjoontes realistlikud. Netokaubavahetuse osakaal vastab komisjoni prognoosidele, kuigi negatiivne netokaubavahetus 2009. aasta teisel poolel mõjutab neid prognoose negatiivselt. Kodumajapidamiste kulutused võivad osutuda eeldatust väiksemaks kahel põhjusel: kodumajapidamistel kasutada oleva tulu kasv võib aeglustuda muu hulgas tööturu ebapiisava taastumise tõttu ja kodumajapidamiste säästumäär võib veelgi tõusta. |
| --- | --- |

(4)

Programm hõlmab kahte makromajanduslikku stsenaariumi: põhistsenaariumi ja ettevaatlikumat alternatiivset stsenaariumi, mis põhineb kasvusuundumusel, mille kohaselt on majanduskasv 0,25 protsendipunkti võrra väiksem kui põhistsenaariumi puhul. Riigi rahanduse prognoosid põhinevad alternatiivsel stsenaariumil, mida käsitatakse võrdlusstsenaariumina ajakohastatud programmi hindamisel. Kõnealuse stsenaariumi kohaselt suureneb SKP kasv 2010/2011. aastal 2 %-ni ning 3,25 %-ni aastas ajavahemikul 2011/2012–2014/2015. Hiljutiste andmete põhjal näib siiski isegi see ettevaatlikum stsenaarium, mis koostati 2009. aasta detsembri alguses, põhinevat liiga soodsatel kasvuprognoosidel ning seda eelkõige 2010/2011. ja 2011/2012. aasta puhul (2). Inflatsiooniprognoos näib realistlik. Programm ei sisalda efektiivse vahetuskursi prognoose ja eeldatakse, et SKP kasvu mõjutavad positiivselt netokaubavahetus, varude tsükkel ja alates 2011. aastast sisenõudlus, kusjuures eelkõige püsiinvesteeringud ja kodumajapidamiste kulutused. Need eeldused on üldjoontes realistlikud. Netokaubavahetuse osakaal vastab komisjoni prognoosidele, kuigi negatiivne netokaubavahetus 2009. aasta teisel poolel mõjutab neid prognoose negatiivselt. Kodumajapidamiste kulutused võivad osutuda eeldatust väiksemaks kahel põhjusel: kodumajapidamistel kasutada oleva tulu kasv võib aeglustuda muu hulgas tööturu ebapiisava taastumise tõttu ja kodumajapidamiste säästumäär võib veelgi tõusta.

| (5) | Programmis prognoositakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2009/2010. aastal 12,7 % SKPst. Puudujäägi märkimisväärne suurenemine võrreldes 2008/2009. aasta tasemega (6,8 % SKPst) kajastab suures osas kriisi mõju riigi rahandusele. Valitsemissektori tulumäär vähenes ja kulumäär suurenes 2009/2010. aastal ning nende osa valitsemissektori eelarve puudujäägi suurenemises on hinnanguliselt vastavalt ligikaudu 45 % ja 55 %; tulumäära ja kulumäära on kohandatud vastavalt nimetaja muutuse mõjule, mis on tingitud nominaalse SKP järsust vähenemisest. Majandustegevuse vähenemise mõju riigi rahandusele tugevdas see, et majanduslangusega samal ajal oli tugev langus ka finants- ja eluasemeturgudel, mis mõlemad olid varem olnud olulised tuluallikad. Lisaks sellele tulenes ligikaudu neljandik puudujäägi suurenemisest 2009/2010. aastal stimuleerivatest meetmetest mahus 1,5 % SKPst, mis võeti valitsuse poolt vastavalt Euroopa majanduse elavdamise kavale, ning otsusest võimaldada automaatsetel stabilisaatoritel toimida majanduse toetuseks täies mahus. Riigi rahanduse kiire halvenemine on siiski oluliselt mõjutanud Ühendkuningriigi võimalusi rakendada lõdvemat eelarvepoliitikat ja säilitada samal ajal eelarve jätkusuutlikkus, ning seetõttu on vaja eelarvepositsiooni kiiresti parandada. Kooskõlas nõukogu soovitatud väljumisstrateegiaga ning pidades silmas ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist 2014/2015. aastaks ja riigi rahanduse jätkusuutliku seisundi taastamist, on vaja eelarvet täiendavalt konsolideerida. Programmis esitatud konsolideerimiskavade rakendamine aitab toetada jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis ning parandada eelarvepositsiooni. |
| --- | --- |

(5)

Programmis prognoositakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2009/2010. aastal 12,7 % SKPst. Puudujäägi märkimisväärne suurenemine võrreldes 2008/2009. aasta tasemega (6,8 % SKPst) kajastab suures osas kriisi mõju riigi rahandusele. Valitsemissektori tulumäär vähenes ja kulumäär suurenes 2009/2010. aastal ning nende osa valitsemissektori eelarve puudujäägi suurenemises on hinnanguliselt vastavalt ligikaudu 45 % ja 55 %; tulumäära ja kulumäära on kohandatud vastavalt nimetaja muutuse mõjule, mis on tingitud nominaalse SKP järsust vähenemisest. Majandustegevuse vähenemise mõju riigi rahandusele tugevdas see, et majanduslangusega samal ajal oli tugev langus ka finants- ja eluasemeturgudel, mis mõlemad olid varem olnud olulised tuluallikad. Lisaks sellele tulenes ligikaudu neljandik puudujäägi suurenemisest 2009/2010. aastal stimuleerivatest meetmetest mahus 1,5 % SKPst, mis võeti valitsuse poolt vastavalt Euroopa majanduse elavdamise kavale, ning otsusest võimaldada automaatsetel stabilisaatoritel toimida majanduse toetuseks täies mahus. Riigi rahanduse kiire halvenemine on siiski oluliselt mõjutanud Ühendkuningriigi võimalusi rakendada lõdvemat eelarvepoliitikat ja säilitada samal ajal eelarve jätkusuutlikkus, ning seetõttu on vaja eelarvepositsiooni kiiresti parandada. Kooskõlas nõukogu soovitatud väljumisstrateegiaga ning pidades silmas ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist 2014/2015. aastaks ja riigi rahanduse jätkusuutliku seisundi taastamist, on vaja eelarvet täiendavalt konsolideerida. Programmis esitatud konsolideerimiskavade rakendamine aitab toetada jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis ning parandada eelarvepositsiooni.

| (6) | Ajakohastatud programmis prognoositakse valitsemissektori eelarve puudujäägisuhte vähenemist 2010/2011. aastal 0,6 protsendipunkti võrreldes eelneva aastaga ehk 12,1 %-ni SKPst. Valitsemissektori eelarve puudujäägi tagasihoidlik paranemine kajastab täielikult valitsemissektori tulude kavandatud nominaalset suurenemist 6,5 %, millest ligikaudu kolmandik tuleneb käibemaksumäära tõstmisest stimuleerivate meetmete võtmise eelsele tasemele alates 2010. aasta jaanuarist. Prognoosi kohaselt jätkub aga valitsemissektori kulude kiire kasv, ehkki see on varasemast aeglasem: valitsemissektori kulude nominaalkasv on eelneva aastaga võrreldes ligikaudu 4,5 % ja reaalkasv 2,25 % ning kulude suhe SKPsse võrreldes eelneva aastaga ei muutu. 2010/2011. aastal jõustuvad oma äranägemisel võetavad meetmed, sealhulgas 2008. aasta novembris esitatud 2008. aasta eelarve ettevalmistusaruandes ja 2009. aasta aprillis esitatud 2009. aasta eelarves sisalduvad meetmed, vähendavad valitsemissektori eelarve puudujääki ligikaudu 1 % SKPst. Struktuurne eelarveseisund, mis on määratletud kui tsükliliselt kohandatud eelarveseisund ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta, paraneb 2010/2011. aastal prognoosi kohaselt veelgi vähem, 0,25 % SKPst. Struktuurse eelarvepuudujäägi eeldatav vähenemine on märgatavalt väiksem kui eespool osutatud oma äranägemisel võetavate meetmete puhasmõju ja see kajastab komponentide jätkuvat negatiivset koosmõju üldisele tuluelastsusele. |
| --- | --- |

(6)

Ajakohastatud programmis prognoositakse valitsemissektori eelarve puudujäägisuhte vähenemist 2010/2011. aastal 0,6 protsendipunkti võrreldes eelneva aastaga ehk 12,1 %-ni SKPst. Valitsemissektori eelarve puudujäägi tagasihoidlik paranemine kajastab täielikult valitsemissektori tulude kavandatud nominaalset suurenemist 6,5 %, millest ligikaudu kolmandik tuleneb käibemaksumäära tõstmisest stimuleerivate meetmete võtmise eelsele tasemele alates 2010. aasta jaanuarist. Prognoosi kohaselt jätkub aga valitsemissektori kulude kiire kasv, ehkki see on varasemast aeglasem: valitsemissektori kulude nominaalkasv on eelneva aastaga võrreldes ligikaudu 4,5 % ja reaalkasv 2,25 % ning kulude suhe SKPsse võrreldes eelneva aastaga ei muutu. 2010/2011. aastal jõustuvad oma äranägemisel võetavad meetmed, sealhulgas 2008. aasta novembris esitatud 2008. aasta eelarve ettevalmistusaruandes ja 2009. aasta aprillis esitatud 2009. aasta eelarves sisalduvad meetmed, vähendavad valitsemissektori eelarve puudujääki ligikaudu 1 % SKPst. Struktuurne eelarveseisund, mis on määratletud kui tsükliliselt kohandatud eelarveseisund ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta, paraneb 2010/2011. aastal prognoosi kohaselt veelgi vähem, 0,25 % SKPst. Struktuurse eelarvepuudujäägi eeldatav vähenemine on märgatavalt väiksem kui eespool osutatud oma äranägemisel võetavate meetmete puhasmõju ja see kajastab komponentide jätkuvat negatiivset koosmõju üldisele tuluelastsusele.

| (7) | Ehkki programmis on esitatud eelarve konsolideerimise kavad alates 2010/2011. aastast, ei esitata ajakohastatud programmis eelarvepositsiooni keskpika perioodi eesmärki, mis suunaks riigi rahanduse jätkusuutlikule teele (3). See ei ole kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega. Programmis esitatud keskpika perioodi eelarvestrateegia on märgatavalt vähem ambitsioonikas, kui nõukogu poolt 2. detsembril 2009 artikli 126 lõike 7 alusel antud soovituses soovitatud, ning ei vasta soovitusele vähendada eelarvepuudujääk 2014/2015. aastaks alla 3 % SKPst.
  Programmis esitatud prognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarve puudujääk 4,7 % SKPst 2014/2015. aastal, mis on nõukogu soovituses Ühendkuningriigile sätestatud tähtaeg puudujäägi vähendamiseks alla 3 % SKPst. Struktuurse eelarvepuudujäägi aastane keskmine vähenemine (ümber arvutatud komisjoni talituste poolt ühiselt kokkulepitud metoodika alusel) on ajavahemikul 2010/2011–2014/2015 prognooside kohaselt ainult 1 % SKPst, mis on 0,75 protsendipunkti vähem kui nõukogu poolt 2009. aasta detsembris soovitatud. Valitsemissektori puudujäägi suhe peaks ajavahemikul 2011/2012–2014/2015 vähenema 7,5 protsendipunkti, millest ligikaudu 60 % moodustab kulude kasvu kavandatud piiramine. Prognoosi kohaselt suurenevad kõnealustel aastatel valitsemissektori esmased kulud keskmiselt ligikaudu 1,5 % aastas ja seega reaalne vähenemine on keskmiselt 0,75 % aastas. Peaaegu veerand kulude määra vähenemisest aastatel 2011/2012–2014/2015 tuleneb investeerimiskulude vähendamisest. Tulusid suurendavad oma äranägemisel võetavad meetmed (sealhulgas kõrgeima tulumaksumäära lisamine 2010. aasta aprillis ning sotsiaalkindlustusmaksete määra kavandatud suurenemine alates 2011. aasta aprillist) moodustavad ligikaudu 10 % eelarvepuudujäägi prognoositud vähenemisest alates 2011/2012. aastast, ning ligikaudu 30 % puudujäägi vähenemisest tuleneb programmis prognoositud tsüklilisest taastumisest. 24. märtsil 2010 esitatud 2010. aasta eelarves on prognoositud, et 2009/10. aastal on puudujääk 0,5 SKP protsendipunkti võrra väiksem programmis prognoositust, kusjuures oodatust parem tulemus aitab vähendada puudujääki ka järgnevatel aastatel. Eelarves esitati uued eelarve konsolideerimise meetmed, mille maht on 0,1 % SKPst kogu programmiperioodi jooksul, ning puudujäägi suuruseks 2014/2015. aastal prognoositi 4,2 % SKPst. |
| --- | --- |

(7)

Ehkki programmis on esitatud eelarve konsolideerimise kavad alates 2010/2011. aastast, ei esitata ajakohastatud programmis eelarvepositsiooni keskpika perioodi eesmärki, mis suunaks riigi rahanduse jätkusuutlikule teele (3). See ei ole kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega. Programmis esitatud keskpika perioodi eelarvestrateegia on märgatavalt vähem ambitsioonikas, kui nõukogu poolt 2. detsembril 2009 artikli 126 lõike 7 alusel antud soovituses soovitatud, ning ei vasta soovitusele vähendada eelarvepuudujääk 2014/2015. aastaks alla 3 % SKPst.

Programmis esitatud prognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarve puudujääk 4,7 % SKPst 2014/2015. aastal, mis on nõukogu soovituses Ühendkuningriigile sätestatud tähtaeg puudujäägi vähendamiseks alla 3 % SKPst. Struktuurse eelarvepuudujäägi aastane keskmine vähenemine (ümber arvutatud komisjoni talituste poolt ühiselt kokkulepitud metoodika alusel) on ajavahemikul 2010/2011–2014/2015 prognooside kohaselt ainult 1 % SKPst, mis on 0,75 protsendipunkti vähem kui nõukogu poolt 2009. aasta detsembris soovitatud. Valitsemissektori puudujäägi suhe peaks ajavahemikul 2011/2012–2014/2015 vähenema 7,5 protsendipunkti, millest ligikaudu 60 % moodustab kulude kasvu kavandatud piiramine. Prognoosi kohaselt suurenevad kõnealustel aastatel valitsemissektori esmased kulud keskmiselt ligikaudu 1,5 % aastas ja seega reaalne vähenemine on keskmiselt 0,75 % aastas. Peaaegu veerand kulude määra vähenemisest aastatel 2011/2012–2014/2015 tuleneb investeerimiskulude vähendamisest. Tulusid suurendavad oma äranägemisel võetavad meetmed (sealhulgas kõrgeima tulumaksumäära lisamine 2010. aasta aprillis ning sotsiaalkindlustusmaksete määra kavandatud suurenemine alates 2011. aasta aprillist) moodustavad ligikaudu 10 % eelarvepuudujäägi prognoositud vähenemisest alates 2011/2012. aastast, ning ligikaudu 30 % puudujäägi vähenemisest tuleneb programmis prognoositud tsüklilisest taastumisest. 24. märtsil 2010 esitatud 2010. aasta eelarves on prognoositud, et 2009/10. aastal on puudujääk 0,5 SKP protsendipunkti võrra väiksem programmis prognoositust, kusjuures oodatust parem tulemus aitab vähendada puudujääki ka järgnevatel aastatel. Eelarves esitati uued eelarve konsolideerimise meetmed, mille maht on 0,1 % SKPst kogu programmiperioodi jooksul, ning puudujäägi suuruseks 2014/2015. aastal prognoositi 4,2 % SKPst.

| (8) | Eelarvetulemused võivad kogu programmiperioodil osutuda programmis kavandatust halvemaks. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt on 2010/2011. ja 2011/2012. aastal majanduskasv väiksem ning komisjoni talituste hinnangu kohaselt on Ühendkuningriigi aastane majanduskasv ajavahemikul 2012/2013–2014/2015 tõenäoliselt väiksem kui programmis eeldatud 3,25 % aastas. Programmis kirjeldatud selgelt ülehinnatud makromajanduslike tingimustega kaasneb risk programmi eelarveprognoosidele.
  Oodatust väiksema majanduskasvu tõttu alates 2011/2012. aastast ületaks valitsemissektori eelarve puudujääk märgatavalt programmi prognoose. Kuigi valitsuse keskpika perioodi konsolideerimisprogramm lähtub peamiselt esmaste kulude märkimisväärse ja enneolematu piiramise eeldusest, siis aastatel 2011/2012–2014/2015 ei toeta seda eeldust veel ministeeriumide üksikasjalikud kuluplaanid (kuluplaanid on praegu kehtestatud ainult kuni 2010/2011. eelarveaasta lõpuni). Programmis esitatud kogukulude eeldust kinnitavate üksikasjalike kulupiirangute puudumine ministeeriumide tasandil tekitab täiendavalt ebakindlust programmi keskpika perioodi eelarvekava suhtes. Ajakohastatud programmis on seatud eesmärgiks keskpika perioodi kulutuste kasvu järsk aeglustumine, mis avalikule sektorile tähendab nii olulist tõhususe küsimusega tegelemist kui ka prioriteetide ulatuslikku muutmist. Kulude kavandatud enneolematu piiramisega, mida on vaja jätkata pikema aja jooksul, kaasnevad rakendamisel olulised probleemid. Ühendkuningriik on finantssektori sekkumismeetmete tagajärjel võtnud ka märkimisväärseid tingimuslikke kohustisi. Varade kaitse kava (Asset Protection Scheme) alusel on valitsus lubanud tagada pangandussektori varad, mille maht on ligikaudu 20 % SKPst. Kuna on vähe teada, milline on makserisk tagatud laenude ja investeeringute puhul, siis võib kavast tuleneda valitsusele netokulusid, juhul kui valitsuse toetusega seotud kulusid ei õnnestu tulevikus täielikult tagasi saada. See võib aeglustada eelarve konsolideerimise tempot. |
| --- | --- |

(8)

Eelarvetulemused võivad kogu programmiperioodil osutuda programmis kavandatust halvemaks. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt on 2010/2011. ja 2011/2012. aastal majanduskasv väiksem ning komisjoni talituste hinnangu kohaselt on Ühendkuningriigi aastane majanduskasv ajavahemikul 2012/2013–2014/2015 tõenäoliselt väiksem kui programmis eeldatud 3,25 % aastas. Programmis kirjeldatud selgelt ülehinnatud makromajanduslike tingimustega kaasneb risk programmi eelarveprognoosidele.

Oodatust väiksema majanduskasvu tõttu alates 2011/2012. aastast ületaks valitsemissektori eelarve puudujääk märgatavalt programmi prognoose. Kuigi valitsuse keskpika perioodi konsolideerimisprogramm lähtub peamiselt esmaste kulude märkimisväärse ja enneolematu piiramise eeldusest, siis aastatel 2011/2012–2014/2015 ei toeta seda eeldust veel ministeeriumide üksikasjalikud kuluplaanid (kuluplaanid on praegu kehtestatud ainult kuni 2010/2011. eelarveaasta lõpuni). Programmis esitatud kogukulude eeldust kinnitavate üksikasjalike kulupiirangute puudumine ministeeriumide tasandil tekitab täiendavalt ebakindlust programmi keskpika perioodi eelarvekava suhtes. Ajakohastatud programmis on seatud eesmärgiks keskpika perioodi kulutuste kasvu järsk aeglustumine, mis avalikule sektorile tähendab nii olulist tõhususe küsimusega tegelemist kui ka prioriteetide ulatuslikku muutmist. Kulude kavandatud enneolematu piiramisega, mida on vaja jätkata pikema aja jooksul, kaasnevad rakendamisel olulised probleemid. Ühendkuningriik on finantssektori sekkumismeetmete tagajärjel võtnud ka märkimisväärseid tingimuslikke kohustisi. Varade kaitse kava (Asset Protection Scheme) alusel on valitsus lubanud tagada pangandussektori varad, mille maht on ligikaudu 20 % SKPst. Kuna on vähe teada, milline on makserisk tagatud laenude ja investeeringute puhul, siis võib kavast tuleneda valitsusele netokulusid, juhul kui valitsuse toetusega seotud kulusid ei õnnestu tulevikus täielikult tagasi saada. See võib aeglustada eelarve konsolideerimise tempot.

| (9) | Valitsemissektori võlg suureneb 2009/2010. aastal hinnanguliselt ligikaudu 73 %-ni SKPst, eelneval aastal oli see 55,5 % SKPst. Umbes kolm viiendikku võla suhte suurenemisest 2009/2010. aastal kajastab kõrget esmast puudujääki. Võlakoormuse ja eelarvepositsiooni muutuse näitaja, mis tulenes valitsemissektori laenuvõtmisest, et rahastada osaluse omandamist pangandussektoris, ning laenu andmisest finantseerimisasutustele, suurendas võla suhet ligikaudu 3,75 protsendipunkti. Prognooside kohaselt suureneb võla suhe ajavahemikul 2010/2011–2014/2015 veel 18,25 protsendipunkti. Programmis prognoositakse 2014/2015. aastaks võla suhte stabiliseerumist tasemel ligikaudu 91,5 % SKPst, sest SKP kõrge nominaalkasv peaks võlasuhtes nullima esmasest eelarveseisundist ja intressimaksetest tuleneva valitsemissektori võla suurenemise. Esmane eelarveseisund peaks programmiperioodi lõpuks jääma puudujääki ning intressimaksed suurenema 2,25 %-lt SKPst 2009/2010. aastal ligikaudu 4 %-le 2013/2014. aastal. Võla suhe on programmiperioodi jooksul seotud mitmete riskidega. Positiivne on see, et valitsuse finantssektori sekkumismeetmete tulemusena pangandussektoris omandatud osaluse edukat müüki saaks kasutada valitsemissektori võla vähendamiseks. Võla suhtega seotud negatiivsed riskid tulenevad peamiselt prognoositust kõrgema puudujäägi tõenäosusest ja sellest, et madalam reaalne majanduskasv mõjutab nimetajaks olevat SKPd ebasoodsalt; arvestades Ühendkuningriigi laenude pikki tähtaegu peaks ülemaailmse või siseturu mõjul võimalike kõrgemate laenukulude mõju olema suhteliselt piiratud, kuid siiski pigem negatiivne. |
| --- | --- |

(9)

Valitsemissektori võlg suureneb 2009/2010. aastal hinnanguliselt ligikaudu 73 %-ni SKPst, eelneval aastal oli see 55,5 % SKPst. Umbes kolm viiendikku võla suhte suurenemisest 2009/2010. aastal kajastab kõrget esmast puudujääki. Võlakoormuse ja eelarvepositsiooni muutuse näitaja, mis tulenes valitsemissektori laenuvõtmisest, et rahastada osaluse omandamist pangandussektoris, ning laenu andmisest finantseerimisasutustele, suurendas võla suhet ligikaudu 3,75 protsendipunkti. Prognooside kohaselt suureneb võla suhe ajavahemikul 2010/2011–2014/2015 veel 18,25 protsendipunkti. Programmis prognoositakse 2014/2015. aastaks võla suhte stabiliseerumist tasemel ligikaudu 91,5 % SKPst, sest SKP kõrge nominaalkasv peaks võlasuhtes nullima esmasest eelarveseisundist ja intressimaksetest tuleneva valitsemissektori võla suurenemise. Esmane eelarveseisund peaks programmiperioodi lõpuks jääma puudujääki ning intressimaksed suurenema 2,25 %-lt SKPst 2009/2010. aastal ligikaudu 4 %-le 2013/2014. aastal. Võla suhe on programmiperioodi jooksul seotud mitmete riskidega. Positiivne on see, et valitsuse finantssektori sekkumismeetmete tulemusena pangandussektoris omandatud osaluse edukat müüki saaks kasutada valitsemissektori võla vähendamiseks. Võla suhtega seotud negatiivsed riskid tulenevad peamiselt prognoositust kõrgema puudujäägi tõenäosusest ja sellest, et madalam reaalne majanduskasv mõjutab nimetajaks olevat SKPd ebasoodsalt; arvestades Ühendkuningriigi laenude pikki tähtaegu peaks ülemaailmse või siseturu mõjul võimalike kõrgemate laenukulude mõju olema suhteliselt piiratud, kuid siiski pigem negatiivne.

| (10) | Keskpika perioodi võlaprognoosid, mille kohaselt SKP kasvumäär taastub üksnes järk-järgult enne kriisi prognoositud tasemele ja maksumäärad jõuavad taas kriisieelsele tasemele, ning mille puhul võetakse arvesse elanikkonna vananemisega seotud kulude prognoositud suurenemist, osutavad, et programmis kirjeldatud eelarvestrateegia oleks nominaalväärtuses arvestatuna ja poliitikat muutmata piisav selleks, et stabiliseerida 2020. aastaks võla suhe SKPsse. |
| --- | --- |

(10)

Keskpika perioodi võlaprognoosid, mille kohaselt SKP kasvumäär taastub üksnes järk-järgult enne kriisi prognoositud tasemele ja maksumäärad jõuavad taas kriisieelsele tasemele, ning mille puhul võetakse arvesse elanikkonna vananemisega seotud kulude prognoositud suurenemist, osutavad, et programmis kirjeldatud eelarvestrateegia oleks nominaalväärtuses arvestatuna ja poliitikat muutmata piisav selleks, et stabiliseerida 2020. aastaks võla suhe SKPsse.

| (11) | Kuigi elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ligilähedane ELi keskmisele, siis programmis esitatud hinnanguline 2009. aasta eelarvepositsioon on oht riigi rahanduse jätkusuutlikkusele isegi ilma elanikkonna vananemise pikaajalist eelarvemõju arvesse võtmata. Esmase eelarveülejäägi saavutamine keskpika perioodi jooksul koos struktuurireformidega aitaks vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske, mis komisjoni 2009. aasta aruandes jätkusuutlikkuse kohta (4) olid hinnatud kõrgeteks. Võla suhe ületab aluslepingu kohast kontrollväärtust kogu programmiperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(11)

Kuigi elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ligilähedane ELi keskmisele, siis programmis esitatud hinnanguline 2009. aasta eelarvepositsioon on oht riigi rahanduse jätkusuutlikkusele isegi ilma elanikkonna vananemise pikaajalist eelarvemõju arvesse võtmata. Esmase eelarveülejäägi saavutamine keskpika perioodi jooksul koos struktuurireformidega aitaks vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske, mis komisjoni 2009. aasta aruandes jätkusuutlikkuse kohta (4) olid hinnatud kõrgeteks. Võla suhe ületab aluslepingu kohast kontrollväärtust kogu programmiperioodi jooksul.

| (12) | Eelarvepoliitilist vastutust käsitleva seadusega (Fiscal Responsibility Act), mille parlament 10. veebruaril 2010 heaks kiitis, on kehtestatud Ühendkuningriigi ametiasutustele kohustuslik eelarvekava. Kõnealuse seadusega kehtestatakse eelarve konsolideerimise kava, millega nõutakse, et valitsus „vähendaks avaliku sektori netolaenude suhet SKPsse poole võrra nelja aasta jooksul alates selle prognoositud kõrgpunktist 2009/2010. aastal. Valitsus seab seaduse kohastes teisestes õigusaktides eesmärgi, et 2013/2014. aastal moodustab laenuvõtmine 5,5 % SKPst või vähem”. Eelarve konsolideerimise kavas nõutakse ka, et valitsus: „vähendaks laenuvõtmise suhet SKPsse ajavahemikul 2009/2010–2015/2016 igal aastal ning tagaks, et avaliku sektori netovõla suhe SKPsse langeb 2015/2016. aastal”. Rakendatakse konkreetsemat kulukontrolli, kasutades mitmeaastast kuluaruannete süsteemi, mille alusel sätestatakse kogukulud ning ennustatavate kulude puhul piirangud ministeeriumide lõikes (edaspidi „ministeeriumide kulupiirangud”). Siiski ei ole avaliku sektori kulusid alati piisavalt piiratud ning aastatel 2002/2003–2008/2009 ületasid keskmised kogukulud kuluaruannetes sätestatud esialgse ülemmäära. Eelarvepoliitilist vastutust käsitlevas seaduses nõutakse ka seda, et valitsus „esitaks (parlamendile) selgituse juhul, kui eesmärke ei saavutata”. Vähendamaks riski, et eesmärke ei saavutata, oleks kasu eesmärkide realistlikkuse hindamise mehhanismi tugevdamisest ja situatsiooniplaanist, mida rakendada, kui baaseeldused ning makromajanduslikud prognoosid osutuvad ebaõigeks.
  Kuigi eelarvepoliitilist vastutust käsitlev seadus on samm õiges suunas, on seaduses sätestatud konsolideerimiskava märgatavalt vähem ambitsioonikas kui nõukogu poolt 2. detsembril 2009. aastal artikli 126 lõike 7 alusel antud soovitus ega taga puudujäägi vähendamist alla kontrollväärtuse 3 % SKPst 2014/2015. aastaks. |
| --- | --- |

(12)

Eelarvepoliitilist vastutust käsitleva seadusega (Fiscal Responsibility Act), mille parlament 10. veebruaril 2010 heaks kiitis, on kehtestatud Ühendkuningriigi ametiasutustele kohustuslik eelarvekava. Kõnealuse seadusega kehtestatakse eelarve konsolideerimise kava, millega nõutakse, et valitsus „vähendaks avaliku sektori netolaenude suhet SKPsse poole võrra nelja aasta jooksul alates selle prognoositud kõrgpunktist 2009/2010. aastal. Valitsus seab seaduse kohastes teisestes õigusaktides eesmärgi, et 2013/2014. aastal moodustab laenuvõtmine 5,5 % SKPst või vähem”. Eelarve konsolideerimise kavas nõutakse ka, et valitsus: „vähendaks laenuvõtmise suhet SKPsse ajavahemikul 2009/2010–2015/2016 igal aastal ning tagaks, et avaliku sektori netovõla suhe SKPsse langeb 2015/2016. aastal”. Rakendatakse konkreetsemat kulukontrolli, kasutades mitmeaastast kuluaruannete süsteemi, mille alusel sätestatakse kogukulud ning ennustatavate kulude puhul piirangud ministeeriumide lõikes (edaspidi „ministeeriumide kulupiirangud”). Siiski ei ole avaliku sektori kulusid alati piisavalt piiratud ning aastatel 2002/2003–2008/2009 ületasid keskmised kogukulud kuluaruannetes sätestatud esialgse ülemmäära. Eelarvepoliitilist vastutust käsitlevas seaduses nõutakse ka seda, et valitsus „esitaks (parlamendile) selgituse juhul, kui eesmärke ei saavutata”. Vähendamaks riski, et eesmärke ei saavutata, oleks kasu eesmärkide realistlikkuse hindamise mehhanismi tugevdamisest ja situatsiooniplaanist, mida rakendada, kui baaseeldused ning makromajanduslikud prognoosid osutuvad ebaõigeks.

Kuigi eelarvepoliitilist vastutust käsitlev seadus on samm õiges suunas, on seaduses sätestatud konsolideerimiskava märgatavalt vähem ambitsioonikas kui nõukogu poolt 2. detsembril 2009. aastal artikli 126 lõike 7 alusel antud soovitus ega taga puudujäägi vähendamist alla kontrollväärtuse 3 % SKPst 2014/2015. aastaks.

| (13) | Valitsemissektori kulude suhte suurenemine alates 2000. aastast, mis on olnud järsem viimastel aastatel, rõhutab vajadust tagada Ühendkuningriigis avaliku sektori kulutuste tõhusus ja kulutasuvus. 2007. aasta kõikehõlmava kuluaruandega (Comprehensive Spending Review) hõlmatud kolmeaastasel perioodil (s.t 2008/2009 kuni 2010/2011) on Ühendkuningriigi valitsus võtnud endale kohustuse suurendada tõhususest saadavat kokkuhoidu täiendavalt 2,5 % SKPst. Viimasest ligikaudu viiendiku moodustab kokkuhoid, mida valitsus kavatseb saavutada 2007. aasta kõikehõlmava kuluaruandega kaetud perioodil, järgides üheaastase tõhususalase tegevuskava (Operational Efficiency Programme) järeldusi. Tegevuskavas vaadati läbi avaliku sektori tegevuskulud ning leiti, et tõhustamine võiks anda aastast kokkuhoidu ulatuses 1 % SKPst 2013/2014. aastaks võrreldes 2007/2008. aastaga. Tõhusust käsitlevate ambitsioonikate ja läbimõeldud algatuste edukuse mõõtmine on oluline samm näitamaks, et kõnealused algatused tõesti parandavad riigi rahanduse kvaliteeti ning piiravad avaliku sektori kulutusi. Seetõttu peaks olema tervitatav riigikontrolli (National Audit Office) kavatsus hinnata 2007. aasta kõikehõlmava kuluaruande kohast kokkuhoidu. Lisaks näib olevat õigustatud keskendumine programmi „Public Value” kohaselt sellele, et hoida rahvatervise valdkonnas 2012/2013. aastaks tänu suuremale tõhususele kokku ligikaudu 0,5 % SKPst aastas, arvestades, et alates 2000. aastast on kulud seoses Ühendkuningriigi riikliku tervishoiuteenistusega järsult kasvanud ning tootlikkus on langenud, ehkki tervisenäitajad on paranenud. |
| --- | --- |

(13)

Valitsemissektori kulude suhte suurenemine alates 2000. aastast, mis on olnud järsem viimastel aastatel, rõhutab vajadust tagada Ühendkuningriigis avaliku sektori kulutuste tõhusus ja kulutasuvus. 2007. aasta kõikehõlmava kuluaruandega (Comprehensive Spending Review) hõlmatud kolmeaastasel perioodil (s.t 2008/2009 kuni 2010/2011) on Ühendkuningriigi valitsus võtnud endale kohustuse suurendada tõhususest saadavat kokkuhoidu täiendavalt 2,5 % SKPst. Viimasest ligikaudu viiendiku moodustab kokkuhoid, mida valitsus kavatseb saavutada 2007. aasta kõikehõlmava kuluaruandega kaetud perioodil, järgides üheaastase tõhususalase tegevuskava (Operational Efficiency Programme) järeldusi. Tegevuskavas vaadati läbi avaliku sektori tegevuskulud ning leiti, et tõhustamine võiks anda aastast kokkuhoidu ulatuses 1 % SKPst 2013/2014. aastaks võrreldes 2007/2008. aastaga. Tõhusust käsitlevate ambitsioonikate ja läbimõeldud algatuste edukuse mõõtmine on oluline samm näitamaks, et kõnealused algatused tõesti parandavad riigi rahanduse kvaliteeti ning piiravad avaliku sektori kulutusi. Seetõttu peaks olema tervitatav riigikontrolli (National Audit Office) kavatsus hinnata 2007. aasta kõikehõlmava kuluaruande kohast kokkuhoidu. Lisaks näib olevat õigustatud keskendumine programmi „Public Value” kohaselt sellele, et hoida rahvatervise valdkonnas 2012/2013. aastaks tänu suuremale tõhususele kokku ligikaudu 0,5 % SKPst aastas, arvestades, et alates 2000. aastast on kulud seoses Ühendkuningriigi riikliku tervishoiuteenistusega järsult kasvanud ning tootlikkus on langenud, ehkki tervisenäitajad on paranenud.

| (14) | Programmis 2010/2011. aastaks esitatud eelarvestrateegia, eelkõige konsolideerimise alustamine kõnealusel aastal, on üldiselt kooskõlas artikli 126 lõike 7 kohaste nõukogu soovitustega. Alates 2011/2012. aastast ei ole eelarvestrateegia aga kooskõlas artikli 126 lõike 7 kohaste nõukogu soovitustega. Isegi nominaalväärtuses arvestatuna ületab prognoositud valitsemissektori eelarve puudujääk 2014/2015. aastal, mis on 2009. aasta detsembri soovituses Ühendkuningriigile määratud tähtaeg ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks, oluliselt kontrollväärtust 3 % SKPst (4,7 % SKPst) ning lisaks sellele kaasnevad sellega eespool osutatud negatiivsed riskid. Lisaks kaasneb meetmetega, millest teavitati pärast nõukogu soovitust 9. detsembril 2009 esitatud 2009. aasta eelarve ettevalmistusaruandes, mõnevõrra leebem eelarvepoliitika ajavahemikul 2010/2011-2012/2013 võrreldes 2009. aasta aprillis esitatud 2009. aasta eelarves sisalduvate eelarvekavadega, mis on vastuolus nõukogu soovitusega vältida „edaspidi meetmeid, mis võiksid halvendada riigi rahanduse olukorda”. Struktuurse eelarvepuudujäägi aastane keskmine vähenemine (ümber arvutatud komisjoni talituste poolt ühiselt kokkulepitud metoodika alusel) ajavahemikul 2010/2011–2014/2015 on prognooside kohaselt 1 % SKPst, mis on 0,75 protsendipunkti vähem, kui nõukogu poolt 2009. aasta detsembris soovitatud. Arvestades programmis esitatud võlaprognoose ja eespool nimetatud riske ei pruugi eelarvestrateegia olla piisav selleks, et võla suhe SKPsse hakkaks vähenema. |
| --- | --- |

(14)

Programmis 2010/2011. aastaks esitatud eelarvestrateegia, eelkõige konsolideerimise alustamine kõnealusel aastal, on üldiselt kooskõlas artikli 126 lõike 7 kohaste nõukogu soovitustega. Alates 2011/2012. aastast ei ole eelarvestrateegia aga kooskõlas artikli 126 lõike 7 kohaste nõukogu soovitustega. Isegi nominaalväärtuses arvestatuna ületab prognoositud valitsemissektori eelarve puudujääk 2014/2015. aastal, mis on 2009. aasta detsembri soovituses Ühendkuningriigile määratud tähtaeg ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks, oluliselt kontrollväärtust 3 % SKPst (4,7 % SKPst) ning lisaks sellele kaasnevad sellega eespool osutatud negatiivsed riskid. Lisaks kaasneb meetmetega, millest teavitati pärast nõukogu soovitust 9. detsembril 2009 esitatud 2009. aasta eelarve ettevalmistusaruandes, mõnevõrra leebem eelarvepoliitika ajavahemikul 2010/2011-2012/2013 võrreldes 2009. aasta aprillis esitatud 2009. aasta eelarves sisalduvate eelarvekavadega, mis on vastuolus nõukogu soovitusega vältida „edaspidi meetmeid, mis võiksid halvendada riigi rahanduse olukorda”. Struktuurse eelarvepuudujäägi aastane keskmine vähenemine (ümber arvutatud komisjoni talituste poolt ühiselt kokkulepitud metoodika alusel) ajavahemikul 2010/2011–2014/2015 on prognooside kohaselt 1 % SKPst, mis on 0,75 protsendipunkti vähem, kui nõukogu poolt 2009. aasta detsembris soovitatud. Arvestades programmis esitatud võlaprognoose ja eespool nimetatud riske ei pruugi eelarvestrateegia olla piisav selleks, et võla suhe SKPsse hakkaks vähenema.

| (15) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega puuduvad programmist mõned olulised kohustuslikult ja vabatahtlikult esitatavad andmed (5). Oma 2. detsembril 2009. aastal esitatud artikli 126 lõike 7 kohases soovituses valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks kutsus nõukogu Ühendkuningriiki ka üles andma ajakohastatud lähenemisprogrammide eraldi peatükis aru eelarve konsolideerimisstrateegia rakendamise edenemise kohta, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamine. Ühendkuningriik ei järginud täielikult seda soovitust, ehkki kõnealune teave on programmi lisatud. |
| --- | --- |

(15)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega puuduvad programmist mõned olulised kohustuslikult ja vabatahtlikult esitatavad andmed (5). Oma 2. detsembril 2009. aastal esitatud artikli 126 lõike 7 kohases soovituses valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks kutsus nõukogu Ühendkuningriiki ka üles andma ajakohastatud lähenemisprogrammide eraldi peatükis aru eelarve konsolideerimisstrateegia rakendamise edenemise kohta, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamine. Ühendkuningriik ei järginud täielikult seda soovitust, ehkki kõnealune teave on programmi lisatud.

Üldine järeldus on, et lähenemisprogrammis esitatud eelarvestrateegia ei ole piisavalt ambitsioonikas ja seda tuleb märkimisväärselt tugevdada, et see oleks vastavuses ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohaste nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitustega. Automaatsete stabilisaatorite toimimise, varade hinnalanguste ja stimuleerivate fiskaalmeetmete koosmõju on oluliselt halvendanud Ühendkuningriigi riigi rahandust. Riigi rahanduse seisundit kahjustas täiendavalt asjaolu, et Ühendkuningriigi puudujäägil oli oht ületada kontrollväärtus 3 % SKPst juba kriisile eelneval perioodil. Range eelarvepoliitika 2010/2011. aastal on asjakohane. Usaldusväärne ajakava riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamiseks, nagu on määratletud stabiilsuse ja kasvu paktis, eeldab märkimisväärseid eelarvet konsolideerivaid meetmeid lisaks juba kavandatud meetmetele. Kuna suurem osa puudujäägi kavandatud vähendamisest keskpika perioodi jooksul põhineb kogukulude piiramisel ajavahemikul 2011/2012–2014/2015, siis neid kulueesmärke toetavate üksikasjalike kulupiirangute puudumine ministeeriumide tasandil on üks ebakindluse allikas. Konsolideerimiskava elluviimist Ühendkuningriigi ametiasutuste poolt varjutavad täiendavalt oht, et makromajanduslikud tingimused osutuvad ametiasutuste poolt prognoositust ebasoodsamaks, samuti valitsuse tagatud pangandussektori laenude ja investeeringutega seotud ebakindlus. Võttes arvesse Ühendkuningriigi eelarveprognoosidega seonduvaid negatiivseid riske, on vaja ambitsioonikamat lühikese ja keskpika perioodi konsolideerimiskava. Esmase eelarveülejäägi saavutamine keskpika perioodi jooksul aitaks samuti vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske, mis komisjoni 2009. aasta aruandes jätkusuutlikkuse kohta olid hinnatud Ühendkuningriigi puhul kõrgeteks.

Võttes arvesse eespool esitatud hinnangut ja ka ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast 2. detsembri 2009. aasta soovitust, kutsutakse Ühendkuningriiki üles:

| i) | vältima mis tahes uute meetmete võtmist, mis võiksid halvendada riigi rahanduse olukorda 2010/2011. aastal, ning kui majanduskasv osutub programmis kavandatust väiksemaks, siis piirama valitsemissektori eelarve puudujääki 2010/2011 aastal nii, et see ei ületaks 2010. aasta jaanuari programmis esitatud prognoosi, juhul kui realiseeruvad riskid, mis tulenevad sellest, et programmis esitatud makromajanduslik stsenaarium on optimistlikum artikli 126 lõike 7 kohase soovituse aluseks olevast stsenaariumist; |
| --- | --- |

i)

vältima mis tahes uute meetmete võtmist, mis võiksid halvendada riigi rahanduse olukorda 2010/2011. aastal, ning kui majanduskasv osutub programmis kavandatust väiksemaks, siis piirama valitsemissektori eelarve puudujääki 2010/2011 aastal nii, et see ei ületaks 2010. aasta jaanuari programmis esitatud prognoosi, juhul kui realiseeruvad riskid, mis tulenevad sellest, et programmis esitatud makromajanduslik stsenaarium on optimistlikum artikli 126 lõike 7 kohase soovituse aluseks olevast stsenaariumist;

| ii) | püüdma vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki kavandatust enam, et hiljemalt 2014/2015. aastaks oleks puudujääk alla aluslepingu kohase kontrollväärtuse 3 % SKPst, muu hulgas kiirendama eelarvepositsiooni kavandatud tugevdamist alates 2011/2012. aastast kooskõlas artikli 126 lõike 7 kohase nõukogu soovitusega, ning kasutama mis tahes täiendavaid võimalusi, sealhulgas oodatust parematest majandus- ja turutingimustest tulenevaid võimalusi, et kiirendada võla suhte vähenemist kontrollväärtuse 60 % SKPst suunas ja seeläbi parandama ka riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust; |
| --- | --- |

ii)

püüdma vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki kavandatust enam, et hiljemalt 2014/2015. aastaks oleks puudujääk alla aluslepingu kohase kontrollväärtuse 3 % SKPst, muu hulgas kiirendama eelarvepositsiooni kavandatud tugevdamist alates 2011/2012. aastast kooskõlas artikli 126 lõike 7 kohase nõukogu soovitusega, ning kasutama mis tahes täiendavaid võimalusi, sealhulgas oodatust parematest majandus- ja turutingimustest tulenevaid võimalusi, et kiirendada võla suhte vähenemist kontrollväärtuse 60 % SKPst suunas ja seeläbi parandama ka riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust;

| iii) | avaldama 2010. aastal ministeeriumide üksikasjalikud kulupiirangud, mis on vähemalt kolmeaastase perioodi kogukulude prognoosi aluseks alates 2010/2011. aastast; |
| --- | --- |

iii)

avaldama 2010. aastal ministeeriumide üksikasjalikud kulupiirangud, mis on vähemalt kolmeaastase perioodi kogukulude prognoosi aluseks alates 2010/2011. aastast;

| iv) | rakendama tõhususe suurendamisest tulenevat kulude kokkuhoidu, mis on kindlaks määratud tõhususalases tegevuskavas ning muudes kulutõhusust käsitlevates algatustes. |
| --- | --- |

iv)

rakendama tõhususe suurendamisest tulenevat kulude kokkuhoidu, mis on kindlaks määratud tõhususalases tegevuskavas ning muudes kulutõhusust käsitlevates algatustes.

Samuti kutsutakse Ühendkuningriiki üles parandama tegevusjuhendi andmenõuete järgimist.

Lisaks kutsutakse Ühendkuningriiki üles esitama õigel ajal ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames võetud meetmete hindamiseks programmi lisand, et anda aru artikli 126 lõike 7 kohase nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovituse rakendamisel saavutatud edusammude kohta, ning esitama ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks vajaliku üksikasjaliku konsolideerimisstrateegia. Nõukogu kordab, et programmi kõigis hilisemates ajakohastatud versioonides peaks sisalduma peatükk kõnealuse teabega seni, kuni liikmesriigi suhtes on käimas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside ülevaade

| | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | 2012/2013 | 2013/2014 | 2014/2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutuse %) | LP jaan 2010 | –1,3 | –3,5 | 2,0 | 3,3 | 3,3 | 3,3 | 3,3 |
| KOM nov 2009 | 0,6 | –4,6 | 0,9 | 1,9 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2008 | –0,3 | –0,5 | 2,0 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | LP jaan 2010 | 3,8 | 2,3 | 2,0 | 1,5 | 1,8 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov 2009 | 3,6 | 2,0 | 1,4 | 1,6 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2008 | 3,8 | 1,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | puudub |
| SKP lõhe (6)

  (% potentsiaalsest SKPst) | LP jaan 2010 | 0,0 | –4,6 | –4,4 | –2,8 | –1,5 | –0,4 | 0,5 |
| KOM nov 2009 (7) | 0,4 | –3,7 | –3,5 | –2,7 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2008 | –0,5 | –2,4 | –2,1 | –1,2 | –0,4 | 0,2 | puudub |
| Netolaenuandmine/-võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) (8) | LP jaan 2010 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| KOM nov 2009 | –1,4 | –2,2 | –1,4 | –0,7 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2008 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori tulud
  (% SKPst) | LP jaan 2010
   (9) | 36,6 | 34,8 | 35,4 | 36,7 | 37,1 | 37,2 | 37,1 |
| KOM nov 2009 | 41,9 | 38,4 | 39,2 | 39,8 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2008 | 36,7 | 35,5 | 36,6 | 37,3 | 37,7 | 38,0 | puudub |
| Valitsemissektori kulud
  (% SKPst) | LP jaan 2010
   (9) | 43,4 | 47,4 | 47,4 | 45,8 | 44,2 | 42,7 | 41,5 |
| KOM nov 2009 | 49,0 | 51,2 | 51,5 | 50,3 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2008 | 42,2 | 43,7 | 43,7 | 42,9 | 42,1 | 41,4 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve seisund
  (% SKPst) | LP jaan 2010 | –6,9 | –12,7 | –12,1 | –9,2 | –7,4 | –5,6 | –4,7 |
| KOM nov 2009 | –6,9 | –13,0 | –12,5 | –10,7 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2008 | –5,5 | –8,2 | –7,1 | –5,6 | –4,4 | –3,4 | puudub |
| Esmane eelarveseisund
  (% SKPst) | LP jaan 2010 | –4,7 | –10,5 | –9,1 | –5,7 | –3,7 | –1,8 | –0,9 |
| KOM nov 2009 | –4,8 | –11,0 | –9,6 | –7,5 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2008 | –3,4 | –6,4 | –4,5 | –2,6 | –1,4 | –0,3 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund (6)

  (% SKPst) | LP jaan 2010 | –6,9 | –10,8 | –10,3 | –8,0 | –6,8 | –5,5 | –4,9 |
| KOM nov 2009 | –7,1 | –11,5 | –11,0 | –9,6 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2008 | –5,3 | –7,2 | –6,2 | –5,1 | –4,2 | –3,5 | puudub |
| Struktuurne eelarveseisund (10)

  (% SKPst) | LP jaan 2010 | –6,2 | –10,5 | –10,3 | –8,0 | –6,8 | –5,5 | –4,9 |
| KOM nov 2009 | –6,3 | –11,4 | –11,0 | –9,6 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2008 | –5,3 | –7,2 | –6,2 | –5,1 | –4,2 | –3,5 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | LP jaan 2010 | 55,5 | 72,9 | 82,1 | 88,0 | 90,9 | 91,6 | 91,2 |
| KOM nov 2009 | 55,5 | 71,7 | 81,9 | 89,0 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2008 | 52,9 | 60,5 | 65,1 | 67,5 | 68,6 | 68,5 | puudub |
| Allikad:


  Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2008/2009

2009/2010

2010/2011

2011/2012

2012/2013

2013/2014

2014/2015

SKP reaalkasv

(muutuse %)

LP jaan 2010

–1,3

–3,5

2,0

3,3

3,3

3,3

3,3

KOM nov 2009

0,6

–4,6

0,9

1,9

puudub

puudub

puudub

LP dets 2008

–0,3

–0,5

2,0

3,0

3,0

3,0

puudub

THHI inflatsioon

(%)

LP jaan 2010

3,8

2,3

2,0

1,5

1,8

2,0

2,0

KOM nov 2009

3,6

2,0

1,4

1,6

puudub

puudub

puudub

LP dets 2008

3,8

1,0

2,0

2,0

2,0

2,0

puudub

SKP lõhe (6)

(% potentsiaalsest SKPst)

LP jaan 2010

0,0

–4,6

–4,4

–2,8

–1,5

–0,4

0,5

KOM nov 2009 (7)

0,4

–3,7

–3,5

–2,7

puudub

puudub

puudub

LP dets 2008

–0,5

–2,4

–2,1

–1,2

–0,4

0,2

puudub

Netolaenuandmine/-võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst) (8)

LP jaan 2010

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

KOM nov 2009

–1,4

–2,2

–1,4

–0,7

puudub

puudub

puudub

LP dets 2008

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori tulud

(% SKPst)

LP jaan 2010
   (9)

36,6

34,8

35,4

36,7

37,1

37,2

37,1

KOM nov 2009

41,9

38,4

39,2

39,8

puudub

puudub

puudub

LP dets 2008

36,7

35,5

36,6

37,3

37,7

38,0

puudub

Valitsemissektori kulud

(% SKPst)

LP jaan 2010
   (9)

43,4

47,4

47,4

45,8

44,2

42,7

41,5

KOM nov 2009

49,0

51,2

51,5

50,3

puudub

puudub

puudub

LP dets 2008

42,2

43,7

43,7

42,9

42,1

41,4

puudub

Valitsemissektori eelarve seisund

(% SKPst)

LP jaan 2010

–6,9

–12,7

–12,1

–9,2

–7,4

–5,6

–4,7

KOM nov 2009

–6,9

–13,0

–12,5

–10,7

puudub

puudub

puudub

LP dets 2008

–5,5

–8,2

–7,1

–5,6

–4,4

–3,4

puudub

Esmane eelarveseisund

(% SKPst)

LP jaan 2010

–4,7

–10,5

–9,1

–5,7

–3,7

–1,8

–0,9

KOM nov 2009

–4,8

–11,0

–9,6

–7,5

puudub

puudub

puudub

LP dets 2008

–3,4

–6,4

–4,5

–2,6

–1,4

–0,3

puudub

Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund (6)

(% SKPst)

LP jaan 2010

–6,9

–10,8

–10,3

–8,0

–6,8

–5,5

–4,9

KOM nov 2009

–7,1

–11,5

–11,0

–9,6

puudub

puudub

puudub

LP dets 2008

–5,3

–7,2

–6,2

–5,1

–4,2

–3,5

puudub

Struktuurne eelarveseisund (10)

(% SKPst)

LP jaan 2010

–6,2

–10,5

–10,3

–8,0

–6,8

–5,5

–4,9

KOM nov 2009

–6,3

–11,4

–11,0

–9,6

puudub

puudub

puudub

LP dets 2008

–5,3

–7,2

–6,2

–5,1

–4,2

–3,5

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

LP jaan 2010

55,5

72,9

82,1

88,0

90,9

91,6

91,2

KOM nov 2009

55,5

71,7

81,9

89,0

puudub

puudub

puudub

LP dets 2008

52,9

60,5

65,1

67,5

68,6

68,5

puudub

Allikad:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_et.htm

(2)  Eelkõige on hindamisel arvesse võetud komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi, kuid samuti muud hiljem saadud teavet.

(3)  Riigipõhiste keskpika perioodi eesmärkide puhul tuleks võtta arvesse kolme elementi: i) stabiilne võlapositsioon, mille korral võla suhe võrdub kontrollväärtusega (60 % SKPst), sõltub pikaajalisest kasvupotentsiaalist ning jätab suhteliselt madala võlatasemega liikmesriikidele eelarveküsimustes manööverdamisruumi; ii) kontrollväärtust (60 % SKPst) ületava võla suhtega liikmesriikide täiendavad võlga vähendavad meetmed kiireks liikumiseks kontrollväärtuse poole; ning iii) elanikkonna vananemisest tulenevate valitsemissektori kulude edasise suurenemise katmiseks vajaliku kohandamise nüüdisväärtus.

(4)  Nõukogu 10. novembri 2009. aasta järeldustes riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kohta kutsus „nõukogu liikmesriike üles pöörama oma tulevastes stabiilsus- ja lähenemisprogrammides suuremat tähelepanu jätkusuutlikkusele suunatud strateegiatele” ja lisaks kutsus „komisjoni koos majanduspoliitika komitee ning majandus- ja rahanduskomiteega arendama edasi meetodeid riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse õigeaegseks hindamiseks järgmise jätkusuutlikkust käsitleva aruande jaoks”, mis peaks avaldatama 2012. aastal.

(5)  Eelkõige tööturgu käsitlevate andmete puudumine on oluliselt raskendanud SKP lõhe ümberarvutamist vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale.

(6)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud eelarveseisund ja SKP lõhe.

(7)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis aastatel 2008–2011 on vastavalt 1,5 %, 0,8 %, 0,8 % ja 1,1 %.

(8)  Kalendriaasta andmed.

(9)  Ühendkuningriigi programmis esitatud andmed valitsemissektori tulude ja kulude kohta ei ole ühtlustatud ESA95 alusel. Tabelis esitatud andmed põhinevad 2009. aasta eelarve ettevalmistusaruande lisamaterjali tabelil 2.7. Valitsemissektori tulude ja kulude näitajad ajavahemikul 2011/2012–2014/2015 on tuletatud avaliku sektori prognoosidest.

(10)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Hiliseima programmi teabe alusel on ühekordsed ja muud ajutised meetmed 2008/2009. aastal hinnanguliselt 0,7 % SKPst ja 2009/2010. aastal 0,3 % SKPst (puudujääki suurendavad).

Allikad:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 4.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 146/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 146/24

---

Euro vahetuskurss (1)

3. juuni 2010

2010/C 146/05

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2268 |
| JPY | Jaapani jeen | 113,74 |
| DKK | Taani kroon | 7,4413 |
| GBP | Inglise nael | 0,83570 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,5210 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,4149 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,8660 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,750 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 275,20 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7085 |
| PLN | Poola zlott | 4,0705 |
| RON | Rumeenia leu | 4,1900 |
| TRY | Türgi liir | 1,9317 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4469 |
| CAD | Kanada dollar | 1,2734 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,5586 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7896 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7223 |
| KRW | Korea won | 1 469,46 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,3434 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,3768 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2620 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 276,70 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,0061 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,846 |
| RUB | Vene rubla | 37,9828 |
| THB | Tai baht | 39,969 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,2262 |
| MXN | Mehhiko peeso | 15,6245 |
| INR | India ruupia | 57,2550 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2268

JPY

Jaapani jeen

113,74

DKK

Taani kroon

7,4413

GBP

Inglise nael

0,83570

SEK

Rootsi kroon

9,5210

CHF

Šveitsi frank

1,4149

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,8660

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,750

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

275,20

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7085

PLN

Poola zlott

4,0705

RON

Rumeenia leu

4,1900

TRY

Türgi liir

1,9317

AUD

Austraalia dollar

1,4469

CAD

Kanada dollar

1,2734

HKD

Hongkongi dollar

9,5586

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7896

SGD

Singapuri dollar

1,7223

KRW

Korea won

1 469,46

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,3434

CNY

Hiina jüaan

8,3768

HRK

Horvaatia kuna

7,2620

IDR

Indoneesia ruupia

11 276,70

MYR

Malaisia ringit

4,0061

PHP

Filipiini peeso

56,846

RUB

Vene rubla

37,9828

THB

Tai baht

39,969

BRL

Brasiilia reaal

2,2262

MXN

Mehhiko peeso

15,6245

INR

India ruupia

57,2550

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 4.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 146/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 146/25

---

OTSUS LÕPETADA AMETLIK UURIMISMENETLUS, SEST LIIKMESRIIK ON OMA TEATISE TAGASI VÕTNUD

Riigiabi – Saksamaa

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 107–109)

ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohane komisjoni teade – teatise tagasivõtmine

Riigiabi C 28/08 (ex N 345/06) – VKE-soodustus ettevõtjale Magdeburger Artolith GmbH (M.A.L.)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 146/06

Komisjon on otsustanud lõpetada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohase, 17. juunil 2008 alustatud ametliku uurimismenetluse (1) eespool nimetatud meetme suhtes, võttes arvesse, et Saksamaa on 25. veebruaril 2010 oma teatise tagasi võtnud ning loobub abikava rakendamisest.

---

(1)  ELT C 268, 23.10.2008, lk 23.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 4.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 146/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 146/26

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 146/07

| 1. | 28. mail 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Ameerika Ühendriikide ettevõtja Avnet Inc. („Avnet”) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Ameerika Ühendriikide ettevõtja Bell Micro Products Inc. („Bell Micro”) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

28. mail 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Ameerika Ühendriikide ettevõtja Avnet Inc. („Avnet”) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Ameerika Ühendriikide ettevõtja Bell Micro Products Inc. („Bell Micro”) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Avnet: elektroonika- ja arvutitoodete jaotamine ning tehnoloogiateenused; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Avnet: elektroonika- ja arvutitoodete jaotamine ning tehnoloogiateenused;

| — | Bell Micro: andmesalvestustoodete ja -süsteemide, arvutitoodete, välisseadmete ja tarkvara jaotamine ning lisaväärtusteenused. |
| --- | --- |

—

Bell Micro: andmesalvestustoodete ja -süsteemide, arvutitoodete, välisseadmete ja tarkvara jaotamine ning lisaväärtusteenused.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

---

| 4.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 146/27 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 146/27

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 146/08

| 1. | 28. mail 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Univar Europe Holdings B.V. („Univar”, Madalmaad), mida kontrollitakse CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. („CVC”, Luksemburg) poolt hallatud fondidega, omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Eurochem Holding B.V. („Eurochem”, Madalmaad) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

28. mail 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Univar Europe Holdings B.V. („Univar”, Madalmaad), mida kontrollitakse CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. („CVC”, Luksemburg) poolt hallatud fondidega, omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Eurochem Holding B.V. („Eurochem”, Madalmaad) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | CVC: investeerimisfondide investeerimisalane nõustamine ja/või investeeringute haldamine nende nimel; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

CVC: investeerimisfondide investeerimisalane nõustamine ja/või investeeringute haldamine nende nimel;

| — | Univar: kemikaalide turustamine; |
| --- | --- |

—

Univar: kemikaalide turustamine;

| — | Eurochem: kemikaalide turustamine. |
| --- | --- |

—

Eurochem: kemikaalide turustamine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

---

| 4.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 146/28 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 146/28

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 146/09

| 1. | 26. mail 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Prantsusmaa ettevõtjale Total Group („Total”) kuuluv Belgia ettevõtja Total Petrochemicals Feluy S.A. („TPF”) omandab teatavate Belgia ettevõtja Polimeri Europa Benelux S.A. („Polimeri”) varade (Belgias Feluys asuvad polüstüreeni tootmise liinid koos üldotstarbelise polüstüreeni (GPPS) ja löögikindla polüstüreeni (HIPS) äriga, edaspidi „sihtettevõte”) ostu teel Polimeri üle osalise kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

1.

26. mail 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Prantsusmaa ettevõtjale Total Group („Total”) kuuluv Belgia ettevõtja Total Petrochemicals Feluy S.A. („TPF”) omandab teatavate Belgia ettevõtja Polimeri Europa Benelux S.A. („Polimeri”) varade (Belgias Feluys asuvad polüstüreeni tootmise liinid koos üldotstarbelise polüstüreeni (GPPS) ja löögikindla polüstüreeni (HIPS) äriga, edaspidi „sihtettevõte”) ostu teel Polimeri üle osalise kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | TPF: tarbepolümeeride (polüetüleeni, polüpropüleeni ja polüstüreeni) tootmine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

TPF: tarbepolümeeride (polüetüleeni, polüpropüleeni ja polüstüreeni) tootmine;

| — | sihtettevõte: polüstüreeni tootmine. |
| --- | --- |

—

sihtettevõte: polüstüreeni tootmine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

---

| 4.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 146/29 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 146/29

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 146/10

| 1. | 26. mail 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad KKR & Co. L.P. („KKR”, Ameerika Ühendriigid) ja Triton Managers III Limited ning TFF III Limited (üheskoos „Triton Fund III”, Jersey), mis kuuluvad investeerimisfondide kontserni Triton („Triton”, Jersey) omandavad ühiskontrolli nimetatud ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Ambea AB („Ambea”, Rootsi) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

26. mail 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad KKR & Co. L.P. („KKR”, Ameerika Ühendriigid) ja Triton Managers III Limited ning TFF III Limited (üheskoos „Triton Fund III”, Jersey), mis kuuluvad investeerimisfondide kontserni Triton („Triton”, Jersey) omandavad ühiskontrolli nimetatud ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Ambea AB („Ambea”, Rootsi) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | KKR: varade valitsemise teenused riiklikele ja erainvestoritele, |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

KKR: varade valitsemise teenused riiklikele ja erainvestoritele,

| — | Triton: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv fond, |
| --- | --- |

—

Triton: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv fond,

| — | Ambea: tervishoiu- ja hooldusteenuste osutamine Rootsis, Soomes ja Norras. |
| --- | --- |

—

Ambea: tervishoiu- ja hooldusteenuste osutamine Rootsis, Soomes ja Norras.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 4.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 146/30 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 146/30

---

TEADAANNE – AVALIK ARUTELU

Ukraina geograafilised tähised

2010/C 146/11

Vabakaubanduslepingu sõlmimiseks Ukrainaga peetavate läbirääkimiste raames kaalutakse võimalust võtta allpool esitatud ning kaupade päritolutähiste õiguste kaitset käsitleva seaduse nr 752-XIV alusel Ukrainas registreeritud nimetused Euroopa Liidus kaitse alla geograafiliste tähistena.

Komisjon kutsub liikmesriike ja kolmandaid riike ning liikmesriikides või kolmandates riikides asuvaid või seal tegutsevaid füüsilisi ja juriidilisi isikuid, kellel on õigustatud huvi, esitama sellise kaitse suhtes nõuetekohaselt põhjendatud vastuväiteid.

Komisjon peab vastuväited kätte saama kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast. Vastuväited tuleb saata järgmisel e-posti aadressil: AGRI-B3-GI@ec.europa.eu

Läbi vaadatakse üksnes need vastuväited, mis saadakse eespool sätestatud tähtaja jooksul ning millest nähtub, et

| 1) | asjaomane nimetus oleks vastuolus taimesordi võiks loomatõu nimetusega ning võib seetõttu eksitada tarbijat toote tegeliku päritolu osas; |
| --- | --- |

1)

asjaomane nimetus oleks vastuolus taimesordi võiks loomatõu nimetusega ning võib seetõttu eksitada tarbijat toote tegeliku päritolu osas;

| 2) | kaitstav nimetus oleks täielikult või osaliselt homonüümne Euroopa Liidus nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus, millesse on integreeritud veinituru ühine korraldus)) (1) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta) (2) alusel juba kaitstud nimetusega; või nimetusega, mis sisaldub lepingutes, mille ühendus on sõlminud järgmiste riikidega:






  — | Albaania Vabariik (2006/580/EÜ (3): nõukogu 12. juuni 2006. aasta otsus kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu allakirjutamise ja sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Albaania Vabariigi vahel (protokoll nr 3 – teatavate veinidega kauplemisel kohaldatavate vastastikuste soodustuste, veini, piiritusjookide ja aromatiseeritud veini nimetuste vastastikuse tunnustamise, kaitse ja kontrolli kohta); |
| --- | --- | --- |

2)

kaitstav nimetus oleks täielikult või osaliselt homonüümne Euroopa Liidus nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus, millesse on integreeritud veinituru ühine korraldus)) (1) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta) (2) alusel juba kaitstud nimetusega; või nimetusega, mis sisaldub lepingutes, mille ühendus on sõlminud järgmiste riikidega:

—

Albaania Vabariik (2006/580/EÜ (3): nõukogu 12. juuni 2006. aasta otsus kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu allakirjutamise ja sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Albaania Vabariigi vahel (protokoll nr 3 – teatavate veinidega kauplemisel kohaldatavate vastastikuste soodustuste, veini, piiritusjookide ja aromatiseeritud veini nimetuste vastastikuse tunnustamise, kaitse ja kontrolli kohta);

| — | Austraalia (94/184/EÜ (4): nõukogu 24. jaanuari 1994. aasta otsus veinikaubandust käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja Austraalia vahel); |
| --- | --- |

—

Austraalia (94/184/EÜ (4): nõukogu 24. jaanuari 1994. aasta otsus veinikaubandust käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja Austraalia vahel);

| — | Bosnia ja Hertsegoviina (2008/474/EÜ (5): nõukogu 16. juuni 2008. aasta otsus kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahel – protokoll nr 7); |
| --- | --- |

—

Bosnia ja Hertsegoviina (2008/474/EÜ (5): nõukogu 16. juuni 2008. aasta otsus kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahel – protokoll nr 7);

| — | Kanada (2004/91/EÜ: nõukogu 30. juuli 2003. aasta otsus Euroopa Ühenduse ja Kanada vahelise veini ja piiritusjookidega kauplemist käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta) (6); |
| --- | --- |

—

Kanada (2004/91/EÜ: nõukogu 30. juuli 2003. aasta otsus Euroopa Ühenduse ja Kanada vahelise veini ja piiritusjookidega kauplemist käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta) (6);

| — | Tšiili Vabariik (nõukogu 18. november 2002. aasta otsus 2002/979/EÜ (7): ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelist assotsieerumist käsitleva lepingu allkirjastamise ja teatavate sätete ajutise kohaldamise kohta); |
| --- | --- |

—

Tšiili Vabariik (nõukogu 18. november 2002. aasta otsus 2002/979/EÜ (7): ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelist assotsieerumist käsitleva lepingu allkirjastamise ja teatavate sätete ajutise kohaldamise kohta);

| — | Horvaatia (2001/918/EÜ (8): nõukogu 3. detsembri 2001. aasta otsus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu kaubandusaspekte kohandava lisaprotokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse teatavate veinide suhtes kohaldatavaid vastastikuseid soodustusi, veininimetuste vastastikust tunnustamist, kaitset ja kontrolli ning piiritusjookide ja aromatiseeritud jookide nimetuste vastastikust tunnustamist, kaitset ja kontrolli käsitlevate lepinguosaliste vaheliste läbirääkimiste tulemusi); |
| --- | --- |

—

Horvaatia (2001/918/EÜ (8): nõukogu 3. detsembri 2001. aasta otsus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu kaubandusaspekte kohandava lisaprotokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse teatavate veinide suhtes kohaldatavaid vastastikuseid soodustusi, veininimetuste vastastikust tunnustamist, kaitset ja kontrolli ning piiritusjookide ja aromatiseeritud jookide nimetuste vastastikust tunnustamist, kaitset ja kontrolli käsitlevate lepinguosaliste vaheliste läbirääkimiste tulemusi);

| — | endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (2001/916/EÜ (9): nõukogu 3. detsembri 2001. aasta otsus Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu kaubandusaspekte kohandava lisaprotokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse teatavate veinide suhtes kohaldatavaid vastastikuseid soodustusi, veininimetuste vastastikust tunnustamist, kaitset ja kontrolli ning piiritusjookide ja aromatiseeritud jookide nimetuste vastastikust tunnustamist, kaitset ja kontrolli käsitlevate läbirääkimiste tulemusi); |
| --- | --- |

—

endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (2001/916/EÜ (9): nõukogu 3. detsembri 2001. aasta otsus Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu kaubandusaspekte kohandava lisaprotokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse teatavate veinide suhtes kohaldatavaid vastastikuseid soodustusi, veininimetuste vastastikust tunnustamist, kaitset ja kontrolli ning piiritusjookide ja aromatiseeritud jookide nimetuste vastastikust tunnustamist, kaitset ja kontrolli käsitlevate läbirääkimiste tulemusi);

| — | Mehhiko (97/361/EÜ (10): nõukogu 27. mai 1997. aasta otsus, mis käsitleb piiritusjookide nimetuste vastastikuse tunnustamise ja kaitse kokkuleppe sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Mehhiko Ühendriikide vahel); |
| --- | --- |

—

Mehhiko (97/361/EÜ (10): nõukogu 27. mai 1997. aasta otsus, mis käsitleb piiritusjookide nimetuste vastastikuse tunnustamise ja kaitse kokkuleppe sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Mehhiko Ühendriikide vahel);

| — | Montenegro (2007/855/EÜ (11): nõukogu 15. oktoobri 2007. aasta otsus ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta); |
| --- | --- |

—

Montenegro (2007/855/EÜ (11): nõukogu 15. oktoobri 2007. aasta otsus ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta);

| — | Lõuna-Aafrika (2002/51/EÜ (12): nõukogu 21. jaanuari 2002. aasta otsus Euroopa Ühenduse ja Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise veinikaubanduse lepingu sõlmimise kohta ning nõukogu 21. jaanuari 2002. aasta otsus 2002/52/EÜ Euroopa Ühenduse ja Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise kangete alkohoolsete jookidega kauplemise lepingu sõlmimise kohta) (13); |
| --- | --- |

—

Lõuna-Aafrika (2002/51/EÜ (12): nõukogu 21. jaanuari 2002. aasta otsus Euroopa Ühenduse ja Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise veinikaubanduse lepingu sõlmimise kohta ning nõukogu 21. jaanuari 2002. aasta otsus 2002/52/EÜ Euroopa Ühenduse ja Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise kangete alkohoolsete jookidega kauplemise lepingu sõlmimise kohta) (13);

| — | Šveits (2002/309/EÜ, Euratom (14): nõukogu ja komisjoni 4. aprilli 2002. aasta (teadus- ja tehnikakoostöö kokkuleppe osas) otsus seitsme kokkuleppe sõlmimise kohta Šveitsi Konföderatsiooniga, ning eriti Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepe – 7. lisa); |
| --- | --- |

—

Šveits (2002/309/EÜ, Euratom (14): nõukogu ja komisjoni 4. aprilli 2002. aasta (teadus- ja tehnikakoostöö kokkuleppe osas) otsus seitsme kokkuleppe sõlmimise kohta Šveitsi Konföderatsiooniga, ning eriti Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepe – 7. lisa);

| — | Ameerika Ühendriigid (2006/232/EÜ (15): nõukogu 20. detsembri 2005. aasta otsus Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise veinikaubanduslepingu sõlmimise kohta); |
| --- | --- |

—

Ameerika Ühendriigid (2006/232/EÜ (15): nõukogu 20. detsembri 2005. aasta otsus Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise veinikaubanduslepingu sõlmimise kohta);

| 3) | asjaomane nimetus võiks kaubamärgi mainet ja tuntust ning kasutamise aega arvesse võttes tarbijat toote tegeliku määratluse osas eksitada; |
| --- | --- |

3)

asjaomane nimetus võiks kaubamärgi mainet ja tuntust ning kasutamise aega arvesse võttes tarbijat toote tegeliku määratluse osas eksitada;

| 4) | asjaomane nimetus ohustaks täiesti või osaliselt identset nime või kaubamärki või tooteid, mida on õiguspäraselt turustatud vähemalt viis aastat enne käesoleva teatise avaldamist; |
| --- | --- |

4)

asjaomane nimetus ohustaks täiesti või osaliselt identset nime või kaubamärki või tooteid, mida on õiguspäraselt turustatud vähemalt viis aastat enne käesoleva teatise avaldamist;

| 5) | või kui vastuväidetes esitatakse üksikasju, millest võib järeldada, et nimetus, mille kaitset taotletakse, on üldnimetus. |
| --- | --- |

5)

või kui vastuväidetes esitatakse üksikasju, millest võib järeldada, et nimetus, mille kaitset taotletakse, on üldnimetus.

Eespool osutatud kriteeriume hinnatakse Euroopa Liidu territooriumist lähtuvalt; intellektuaalomandi õiguste korral hinnatakse neid vaid territooriumil või territooriumidel, kus nimetatud õigused on kaitstud. Asjaomaste nimetuste võimalik kaitse Euroopa Liidus sõltub kõnealuste läbirääkimiste edukast lõpetamisest ning seejärel vastuvõetavast õigusaktist.

Põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste loetelu
   (16)

| Tooteliik | Ukrainas registreeritud nimetus | Transkriptsioon ladina tähestikus |
| --- | --- | --- |
| Vein | Сонячна Долина | Soniachna Dolyna
  (Soniachna Dolina) |
| Vein | Новий Свiт | Novyj Svit
  (Novy Svet) |

Tooteliik

Ukrainas registreeritud nimetus

Transkriptsioon ladina tähestikus

Vein

Сонячна Долина

Soniachna Dolyna

(Soniachna Dolina)

Vein

Новий Свiт

Novyj Svit

(Novy Svet)

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

(2)  ELT L 36, 13.2.2008, lk 16.

(3)  ELT L 239, 1.9.2006, lk 1.

(4)  EÜT L 86, 31.3.1994, lk 1.

(5)  ELT L 169, 30.6.2008, lk 10.

(6)  ELT L 35, 6.2.2004, lk 1.

(7)  EÜT L 352, 30.12.2002, lk 1.

(8)  EÜT L 342, 27.12.2001, lk 42.

(9)  EÜT L 342, 27.12.2001, lk 6.

(10)  EÜT L 152, 11.6.1997, lk 15.

(11)  ELT L 345, 28.12.2007, lk 1.

(12)  EÜT L 28, 30.1.2002, lk 3.

(13)  EÜT L 28, 30.1.2002, lk 112.

(14)  EÜT L 114, 30.4.2002, lk 1.

(15)  ELT L 87, 24.3.2006, lk 1.

(16)  Loetelu on esitanud Ukraina ametiasutused käimasolevate läbirääkimiste raames. Väljavõte Ukraina geograafiliste tähiste andmebaasist, mis on seotud 16. juuni 1999. aasta kaupade päritolutähiste õiguste kaitset käsitleva seadusega (Protection of Rights to Indication of Origin of Goods) (http://www.sdip.gov.ua).

---