# Euroopan unionin C 143/2010

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2010.143.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 143 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 53. vuosikerta2. kesäkuu 2010 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2010.143.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 143

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

53. vuosikerta2. kesäkuu 2010

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Neuvosto |
| 2010/C 143/01 | Neuvoston lausunto Belgian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2009–2012 | 1 |
| 2010/C 143/02 | Neuvoston lausunto Liettuan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2009–2012 | 6 |
| 2010/C 143/03 | Neuvoston lausunto Luxemburgin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2009–2014 | 12 |
| 2010/C 143/04 | Neuvoston lausunto Puolan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2009–2012 | 17 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Neuvosto

2010/C 143/01

Neuvoston lausunto Belgian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2009–2012

1

2010/C 143/02

Neuvoston lausunto Liettuan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2009–2012

6

2010/C 143/03

Neuvoston lausunto Luxemburgin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2009–2014

12

2010/C 143/04

Neuvoston lausunto Puolan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2009–2012

17

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 143/05 | SEUT:n 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen – Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  ) | 22 |
| 2010/C 143/06 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5874 – Barclays/Blackstone/Portfolio Hotels) (
  1
  ) | 25 |
| 2010/C 143/07 | Tiedonanto neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 12 artiklan 5 kohdan a alakohdan mukaisesti jäsenvaltion tulliviranomaisten toimittamista tiedoista, jotka koskevat tavaroiden luokittelua tullinimikkeistöön | 26 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2010/C 143/05

SEUT:n 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen – Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  )

1

22

2010/C 143/06

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5874 – Barclays/Blackstone/Portfolio Hotels) (
  1
  )

1

25

2010/C 143/07

Tiedonanto neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 12 artiklan 5 kohdan a alakohdan mukaisesti jäsenvaltion tulliviranomaisten toimittamista tiedoista, jotka koskevat tavaroiden luokittelua tullinimikkeistöön

26

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 143/08 | Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaation korko: 1,00 % 1. kesäkuuta 2010 – Euron kurssi | 27 |
| | JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET |
| 2010/C 143/09 | Ilmoitus nestemäisten ja kaasumaisten hiilivetyjen etsimistä koskevasta lupahakemuksesta (ns. Costa del Sole -Lupa) – Italian Tasavalta – Sisilian Alue – Assessorato Regionale dell’Energia e dei Servizi di Pubblica Utilità (Alueellinen Energia- ja Peruspalveluvirasto) – Dipartimento Regionale dell’Energia (Alueellinen Energiavirasto) – Servizio — Ufficio Regionale per gli Idrocarburi e la Geotermia (U.R.I.G.) – (Hiilivedyistä ja Geotermiikasta Vastaava Toimisto) | 28 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2010/C 143/08

Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaation korko: 1,00 % 1. kesäkuuta 2010 – Euron kurssi

27

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

2010/C 143/09

Ilmoitus nestemäisten ja kaasumaisten hiilivetyjen etsimistä koskevasta lupahakemuksesta (ns. Costa del Sole -Lupa) – Italian Tasavalta – Sisilian Alue – Assessorato Regionale dell’Energia e dei Servizi di Pubblica Utilità (Alueellinen Energia- ja Peruspalveluvirasto) – Dipartimento Regionale dell’Energia (Alueellinen Energiavirasto) – Servizio — Ufficio Regionale per gli Idrocarburi e la Geotermia (U.R.I.G.) – (Hiilivedyistä ja Geotermiikasta Vastaava Toimisto)

28

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 143/10 | Ilmoitus tiettyjen Korean tasavallasta peräisin olevien side-by-side-jääkaappi-pakastinyhdistelmien unioniin suuntautuvassa tuonnissa voimassa olevista polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä: yksilöllisen polkumyyntitullin kohteena olevan yrityksen osoitteen muuttaminen | 30 |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 143/11 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5818 – Ericsson/LG Electronics/JV) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 32 |
| 2010/C 143/12 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5808 – JSA/Jacquet Metals/IMS) (
  1
  ) | 33 |

V   Ilmoitukset

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2010/C 143/10

Ilmoitus tiettyjen Korean tasavallasta peräisin olevien side-by-side-jääkaappi-pakastinyhdistelmien unioniin suuntautuvassa tuonnissa voimassa olevista polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä: yksilöllisen polkumyyntitullin kohteena olevan yrityksen osoitteen muuttaminen

30

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2010/C 143/11

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5818 – Ericsson/LG Electronics/JV) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

32

2010/C 143/12

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5808 – JSA/Jacquet Metals/IMS) (
  1
  )

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Neuvosto

| 2.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 143/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 143/1

---

NEUVOSTON LAUSUNTO

Belgian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2009–2012

2010/C 143/01

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 26 päivänä huhtikuuta 2010 Belgian tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 26 päivänä huhtikuuta 2010 Belgian tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2009–2012.

| (2) | Maailmankaupan romahdus sekä luottamuksen heikkeneminen, varallisuusvaikutukset ja luottoehtojen tiukkeneminen johtivat Belgian talouden voimakkaaseen supistumiseen vuoden 2008 lopussa. Talouden laskusuhdanne oli hyvin jyrkkä, mutta sitä seurasi suhteellisen vahva elpyminen vuoden 2009 toisella vuosipuoliskolla. Tämä oli osittain seurausta väliaikaisista tekijöistä, kuten (kotimaisista ja ulkomaisista) elvytyspaketeista sekä varastojen muutosten positiivisesta vaikutuksesta.
  Rahoituslaitosten uudelleenjärjestelyt ja työttömyyden yhä jatkuva kasvu yhdessä kapasiteetin heikon käyttöasteen kanssa ylläpitävät vastatuulta, jonka oletetaan hidastavan kasvua jälleen vuoden 2010 ensimmäisellä vuosipuoliskolla. Belgian talous on hyvin avoin, joten maailmankaupan kasvu voisi edistää sen elpymistä huomattavasti, mutta tätä vaikutusta voi heikentää se, että Belgia on viime vuosina menettänyt hintakilpailukykyänsä. Laskusuhdanteella on ollut merkittäviä haittavaikutuksia julkiseen talouteen. Julkisen talouden alijäämä oli 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, ja se kasvoi 5,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Tämän lisäksi julkisen talouden velkasuhde, joka yleisesti varovaisen finanssipolitiikan myötä pieneni vuosien 2000 ja 2007 välillä, alkoi rahoitussektorin tukitoimien vuoksi taas kasvaa vuonna 2008 (97,9 prosenttiin vuonna 2009). Neuvosto päätti 2 päivänä joulukuuta 2009, että Belgiassa on liiallinen alijäämä, ja antoi suosituksen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2012 julkisen talouden toimilla, jotka ovat vuosittain keskimäärin 0,75 prosentin verran suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden selkeä heikkeneminen yhdessä väestön ikääntymisestä aiheutuvan keskimääräistä suuremman talousarviovaikutuksen ja rahoitusjärjestelmän vakauttamiseksi toteutetuista toimista aiheutuvien merkittävien vastuusitoumusten kanssa tarkoittaa sitä, että julkisen talouden vakauttamista ja rakenneuudistuksia on jatkettava julkisen taloudenpidon kestävyyden varmistamiseksi pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(2)

Maailmankaupan romahdus sekä luottamuksen heikkeneminen, varallisuusvaikutukset ja luottoehtojen tiukkeneminen johtivat Belgian talouden voimakkaaseen supistumiseen vuoden 2008 lopussa. Talouden laskusuhdanne oli hyvin jyrkkä, mutta sitä seurasi suhteellisen vahva elpyminen vuoden 2009 toisella vuosipuoliskolla. Tämä oli osittain seurausta väliaikaisista tekijöistä, kuten (kotimaisista ja ulkomaisista) elvytyspaketeista sekä varastojen muutosten positiivisesta vaikutuksesta.

Rahoituslaitosten uudelleenjärjestelyt ja työttömyyden yhä jatkuva kasvu yhdessä kapasiteetin heikon käyttöasteen kanssa ylläpitävät vastatuulta, jonka oletetaan hidastavan kasvua jälleen vuoden 2010 ensimmäisellä vuosipuoliskolla. Belgian talous on hyvin avoin, joten maailmankaupan kasvu voisi edistää sen elpymistä huomattavasti, mutta tätä vaikutusta voi heikentää se, että Belgia on viime vuosina menettänyt hintakilpailukykyänsä. Laskusuhdanteella on ollut merkittäviä haittavaikutuksia julkiseen talouteen. Julkisen talouden alijäämä oli 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, ja se kasvoi 5,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Tämän lisäksi julkisen talouden velkasuhde, joka yleisesti varovaisen finanssipolitiikan myötä pieneni vuosien 2000 ja 2007 välillä, alkoi rahoitussektorin tukitoimien vuoksi taas kasvaa vuonna 2008 (97,9 prosenttiin vuonna 2009). Neuvosto päätti 2 päivänä joulukuuta 2009, että Belgiassa on liiallinen alijäämä, ja antoi suosituksen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2012 julkisen talouden toimilla, jotka ovat vuosittain keskimäärin 0,75 prosentin verran suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden selkeä heikkeneminen yhdessä väestön ikääntymisestä aiheutuvan keskimääräistä suuremman talousarviovaikutuksen ja rahoitusjärjestelmän vakauttamiseksi toteutetuista toimista aiheutuvien merkittävien vastuusitoumusten kanssa tarkoittaa sitä, että julkisen talouden vakauttamista ja rakenneuudistuksia on jatkettava julkisen taloudenpidon kestävyyden varmistamiseksi pitkällä aikavälillä.

| (3) | Vaikka toteutuneen BKT:n supistuminen kriisitilanteessa on paljolti syklistä, myös potentiaalisen tuotannon tasoon on kohdistunut negatiivisia vaikutuksia. Kriisi voi lisäksi vaikuttaa potentiaaliseen kasvuun keskipitkällä aikavälillä, kun investoinnit vähenevät, luotonsaanti tiukentuu ja rakennetyöttömyys lisääntyy. Talouskriisin vaikutukset pahentavat lisäksi väestön ikääntymisen kielteisiä vaikutuksia potentiaaliseen tuotantoon ja julkisen talouden kestävyyteen. Tätä taustaa vasten on olennaisen tärkeää kiihdyttää rakenneuudistusten vauhtia potentiaalisen kasvun tukemiseksi. Belgian on erityisen tärkeää toteuttaa uudistuksia, joilla parannetaan kilpailukykyä erityisesti verkkotoimialoilla ja lisätään työvoiman tarjontaa. Tällaisiin uudistuksiin kuuluvat työmarkkinoiden (mm. palkanmuodostusjärjestelmä ja työnteon kannustimet) ja eläkejärjestelmän uudistukset. |
| --- | --- |

(3)

Vaikka toteutuneen BKT:n supistuminen kriisitilanteessa on paljolti syklistä, myös potentiaalisen tuotannon tasoon on kohdistunut negatiivisia vaikutuksia. Kriisi voi lisäksi vaikuttaa potentiaaliseen kasvuun keskipitkällä aikavälillä, kun investoinnit vähenevät, luotonsaanti tiukentuu ja rakennetyöttömyys lisääntyy. Talouskriisin vaikutukset pahentavat lisäksi väestön ikääntymisen kielteisiä vaikutuksia potentiaaliseen tuotantoon ja julkisen talouden kestävyyteen. Tätä taustaa vasten on olennaisen tärkeää kiihdyttää rakenneuudistusten vauhtia potentiaalisen kasvun tukemiseksi. Belgian on erityisen tärkeää toteuttaa uudistuksia, joilla parannetaan kilpailukykyä erityisesti verkkotoimialoilla ja lisätään työvoiman tarjontaa. Tällaisiin uudistuksiin kuuluvat työmarkkinoiden (mm. palkanmuodostusjärjestelmä ja työnteon kannustimet) ja eläkejärjestelmän uudistukset.

| (4) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan BKT:n määrä supistui 3,1 prosenttia vuonna 2009, mutta vuonna 2010 sen odotetaan kasvavan 1,1 prosenttia ja vauhdin lisääntyvän 1,7 prosenttiin vuonna 2011 ja 2,2 prosenttiin vuonna 2012. Komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteen mukaan vuotuisen BKT:n kasvun ennakoidaan kääntyvän niukasti positiiviseksi vuonna 2010 (kasvu 0,6 prosenttia) ja kasvavan 1,5 prosenttiin vuonna 2011. Ennusteet vaikuttavat kuitenkin alhaisilta viimeisten tietojen mukaan, sillä esimerkiksi vuoden 2009 toisen vuosipuoliskon toteutuma on odotettua parempi. Ennakoitu kasvun rakenne, joka muuten vaikuttaa realistiselta, näyttäisi korostavan hieman liikaa kotimaisen kysynnän osuutta kasvusta vuonna 2010. Käytettävissä olevien tietojen perusteella (2) ohjelman kasvuoletuksia pidetään kutakuinkin uskottavina, mutta kasvun rakennetta suotuisana vuonna 2010. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. Palkankasvuodotukset puolestaan vaikuttavat korkeilta, koska euroalueen muiden maiden työvoimakustannukset ovat kasvaneet hitaammin, minkä pitäisi korkean työttömyyden aikana hieman painaa palkkoja alaspäin Belgiassa. Työntekijää kohden laskettujen työvoimakustannusten nousu ylittää lisäksi selvästi tuottavuuden ennakoidun kasvun. |
| --- | --- |

(4)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan BKT:n määrä supistui 3,1 prosenttia vuonna 2009, mutta vuonna 2010 sen odotetaan kasvavan 1,1 prosenttia ja vauhdin lisääntyvän 1,7 prosenttiin vuonna 2011 ja 2,2 prosenttiin vuonna 2012. Komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteen mukaan vuotuisen BKT:n kasvun ennakoidaan kääntyvän niukasti positiiviseksi vuonna 2010 (kasvu 0,6 prosenttia) ja kasvavan 1,5 prosenttiin vuonna 2011. Ennusteet vaikuttavat kuitenkin alhaisilta viimeisten tietojen mukaan, sillä esimerkiksi vuoden 2009 toisen vuosipuoliskon toteutuma on odotettua parempi. Ennakoitu kasvun rakenne, joka muuten vaikuttaa realistiselta, näyttäisi korostavan hieman liikaa kotimaisen kysynnän osuutta kasvusta vuonna 2010. Käytettävissä olevien tietojen perusteella (2) ohjelman kasvuoletuksia pidetään kutakuinkin uskottavina, mutta kasvun rakennetta suotuisana vuonna 2010. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. Palkankasvuodotukset puolestaan vaikuttavat korkeilta, koska euroalueen muiden maiden työvoimakustannukset ovat kasvaneet hitaammin, minkä pitäisi korkean työttömyyden aikana hieman painaa palkkoja alaspäin Belgiassa. Työntekijää kohden laskettujen työvoimakustannusten nousu ylittää lisäksi selvästi tuottavuuden ennakoidun kasvun.

| (5) | Ohjelmassa julkisen talouden vuoden 2009 alijäämäksi arvioidaan 5,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tilanteen merkittävä huononeminen 1,2 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2008 johtuu suurelta osin kriisin vaikutuksesta julkiseen talouteen mutta myös elvytystoimista, joiden vaikutus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja jotka hallitus hyväksyi Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti. Heikentynyt tilanne johtuu pääasiassa siitä, että menot ovat kasvaneet suhteessa BKT:hen. Ohjelman mukaan finanssipolitiikan on määrä olla rajoittavaa vuosina 2010 ja 2011 ja vielä merkittävämmin vuonna 2012, jotta liiallinen alijäämä saadaan korjattua viimeistään vuonna 2012 ja julkisen talouden rahoitusasema saadaan taas kestäväksi. Tämä on pitkälti neuvoston suosittaman irtautumisstrategian mukaista, kun lisäksi otetaan huomioon julkisen velan korkea suhde BKT:hen ja ikääntymisestä aiheutuvat keskimääräistä suuremmat talousarviovaikutukset. |
| --- | --- |

(5)

Ohjelmassa julkisen talouden vuoden 2009 alijäämäksi arvioidaan 5,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tilanteen merkittävä huononeminen 1,2 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2008 johtuu suurelta osin kriisin vaikutuksesta julkiseen talouteen mutta myös elvytystoimista, joiden vaikutus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja jotka hallitus hyväksyi Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti. Heikentynyt tilanne johtuu pääasiassa siitä, että menot ovat kasvaneet suhteessa BKT:hen. Ohjelman mukaan finanssipolitiikan on määrä olla rajoittavaa vuosina 2010 ja 2011 ja vielä merkittävämmin vuonna 2012, jotta liiallinen alijäämä saadaan korjattua viimeistään vuonna 2012 ja julkisen talouden rahoitusasema saadaan taas kestäväksi. Tämä on pitkälti neuvoston suosittaman irtautumisstrategian mukaista, kun lisäksi otetaan huomioon julkisen velan korkea suhde BKT:hen ja ikääntymisestä aiheutuvat keskimääräistä suuremmat talousarviovaikutukset.

| (6) | Ohjelmassa julkisen talouden alijäämätavoitteena on 4,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010, mikä on neuvoston 126 artiklan 7 kohdan mukaisesti 2 päivänä joulukuuta 2009 antaman suosituksen mukaista. Liittohallituksen vuoden 2010 talousarviossa alijäämäksi ennakoidaan 5,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoden 2010 julkisen talouden tavoitteita on tarkistettu alaspäin, sillä makrotalouden näkymät ovat tarkistetussa ohjelmassa suotuisampia (mikä supistaa alijäämää noin 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen), eikä liittovaltion talousarviossa oteta huomioon suunniteltuja vakauttamistoimenpiteitä, joiden vaikutus on hallituksen muilla tasoilla 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tarkistetun vakausohjelman mukaan BKT:hen suhteutetut tulot kasvavat 47,7 prosentista vuonna 2009 49,1 prosenttiin vuonna 2010, kun taas BKT:hen suhteutetut menot kasvavat 53,7 prosentista 53,9 prosenttiin. Rakenteellinen alijäämä (eli suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä komission yksiköiden yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti uudelleenlaskemien tietojen perusteella) on ohjelmassa 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja paranee 3,4 prosentiksi suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Kun otetaan huomioon, että jotkut vuoden 2009 väliaikaisista elvytystoimenpiteistä (0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen) luokitellaan ohjelmassa kertaluonteisiksi toimenpiteiksi, sopeutuksen kokonaismäärä on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Rakenteellisen rahoitusaseman paraneminen vuonna 2010 perustuu noin 1 prosenttia suhteessa BKT:hen oleviin vakauttamistoimenpiteisiin. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat henkilötuloverojen korotus Flanderissa, valmisteverojen korotus, yhtiöverojen korotus, muut kuin verotulot pankkisektorilta ja ydinvoiman tuottajilta sekä säästöt välituotekäytössä ja palkkakuluissa. Tätä parannusta heikentää osittain elvyttävien menojen kasvusuuntaus, joka johtuu aiemmin toteutetuista toimenpiteistä ja väestön ikääntymisen aiheuttamasta talousarviovaikutuksesta (noin 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen). Kertaluonteisten toimenpiteiden merkitys on hyvin vähäinen (alle 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen). |
| --- | --- |

(6)

Ohjelmassa julkisen talouden alijäämätavoitteena on 4,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010, mikä on neuvoston 126 artiklan 7 kohdan mukaisesti 2 päivänä joulukuuta 2009 antaman suosituksen mukaista. Liittohallituksen vuoden 2010 talousarviossa alijäämäksi ennakoidaan 5,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoden 2010 julkisen talouden tavoitteita on tarkistettu alaspäin, sillä makrotalouden näkymät ovat tarkistetussa ohjelmassa suotuisampia (mikä supistaa alijäämää noin 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen), eikä liittovaltion talousarviossa oteta huomioon suunniteltuja vakauttamistoimenpiteitä, joiden vaikutus on hallituksen muilla tasoilla 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tarkistetun vakausohjelman mukaan BKT:hen suhteutetut tulot kasvavat 47,7 prosentista vuonna 2009 49,1 prosenttiin vuonna 2010, kun taas BKT:hen suhteutetut menot kasvavat 53,7 prosentista 53,9 prosenttiin. Rakenteellinen alijäämä (eli suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä komission yksiköiden yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti uudelleenlaskemien tietojen perusteella) on ohjelmassa 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja paranee 3,4 prosentiksi suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Kun otetaan huomioon, että jotkut vuoden 2009 väliaikaisista elvytystoimenpiteistä (0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen) luokitellaan ohjelmassa kertaluonteisiksi toimenpiteiksi, sopeutuksen kokonaismäärä on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Rakenteellisen rahoitusaseman paraneminen vuonna 2010 perustuu noin 1 prosenttia suhteessa BKT:hen oleviin vakauttamistoimenpiteisiin. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat henkilötuloverojen korotus Flanderissa, valmisteverojen korotus, yhtiöverojen korotus, muut kuin verotulot pankkisektorilta ja ydinvoiman tuottajilta sekä säästöt välituotekäytössä ja palkkakuluissa. Tätä parannusta heikentää osittain elvyttävien menojen kasvusuuntaus, joka johtuu aiemmin toteutetuista toimenpiteistä ja väestön ikääntymisen aiheuttamasta talousarviovaikutuksesta (noin 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen). Kertaluonteisten toimenpiteiden merkitys on hyvin vähäinen (alle 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen).

| (7) | Julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategiassa päätavoitteena on korjata liiallinen alijäämä 126 artiklan 7 kohdan mukaisesti 2 päivänä joulukuuta 2009 annetun neuvoston suosituksen mukaisesti viimeistään vuonna 2012 ja saavuttaa sekä nimellisesti että rakenteellisesti tasapainoinen rahoitusasema viimeistään vuonna 2015. Tätä varten ohjelmassa pyritään parantamaan kokonaisalijäämää, joka oli 5,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009, 4,8 prosenttiin vuonna 2010, 4,1 prosenttiin vuonna 2011 ja 3 prosenttiin vuonna 2012. Perusjäämä näyttää parantuvan hieman rivakammin, sillä korkomenojen on ohjelmakaudella suunniteltu kasvavan 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuonna 2009 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen ollut rakenteellinen alijäämä (ohjelman tietojen mukaan uudelleenlaskettuna) paranee 3,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010, 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011 ja 2,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012. Sopeutuksen on ohjelmassa suunniteltu olevan 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010, ja sen määrän suunnitellaan olevan 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2011 ja 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012, joten sopeutus on ohjelmakaudella vuosittain keskimäärin yli 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä on hieman vähemmän kuin 126 artiklan 7 kohdan mukaisesti suositeltu keskimäärin 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen olevat julkisen talouden toimet, koska sopeutusura perustuu parempiin makrotaloudellisiin oletuksiin. Sopeutus painottuu jonkin verran ohjelmakauden loppupuolelle ja perustuu enemmän tulojen lisäämiseen kuin menojen hillintään. Supistukset kohdistuvat voimakkaasti liittohallituksen alijäämään ja vähemmän sosiaaliturvajärjestelmän sekä alueiden ja yhteisöjen alijäämiin. Hallituksen suunnitelmissa ei ole kertaluonteisia toimenpiteitä. Kaikkia tavoitteeseen pääsyä edistäviä toimenpiteitä ei vuodeksi 2011 vielä ole täsmennetty, eikä vuodeksi 2012 ole annettu tietoja yhdestäkään toimenpiteestä. Ohjelmassa vahvistetaan sitoutuminen keskipitkän aikavälin tavoitteeseen, joka on rakenteellisesti 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen oleva julkisen talouden ylijäämä. Kun otetaan huomioon tuoreimmat ennusteet ja velkataso, keskipitkän aikavälin tavoite vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen päämääriä. Ohjelmassa ei kuitenkaan kaavailla sen saavuttamista ohjelmakaudella. |
| --- | --- |

(7)

Julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategiassa päätavoitteena on korjata liiallinen alijäämä 126 artiklan 7 kohdan mukaisesti 2 päivänä joulukuuta 2009 annetun neuvoston suosituksen mukaisesti viimeistään vuonna 2012 ja saavuttaa sekä nimellisesti että rakenteellisesti tasapainoinen rahoitusasema viimeistään vuonna 2015. Tätä varten ohjelmassa pyritään parantamaan kokonaisalijäämää, joka oli 5,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009, 4,8 prosenttiin vuonna 2010, 4,1 prosenttiin vuonna 2011 ja 3 prosenttiin vuonna 2012. Perusjäämä näyttää parantuvan hieman rivakammin, sillä korkomenojen on ohjelmakaudella suunniteltu kasvavan 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuonna 2009 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen ollut rakenteellinen alijäämä (ohjelman tietojen mukaan uudelleenlaskettuna) paranee 3,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010, 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011 ja 2,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012. Sopeutuksen on ohjelmassa suunniteltu olevan 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010, ja sen määrän suunnitellaan olevan 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2011 ja 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012, joten sopeutus on ohjelmakaudella vuosittain keskimäärin yli 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä on hieman vähemmän kuin 126 artiklan 7 kohdan mukaisesti suositeltu keskimäärin 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen olevat julkisen talouden toimet, koska sopeutusura perustuu parempiin makrotaloudellisiin oletuksiin. Sopeutus painottuu jonkin verran ohjelmakauden loppupuolelle ja perustuu enemmän tulojen lisäämiseen kuin menojen hillintään. Supistukset kohdistuvat voimakkaasti liittohallituksen alijäämään ja vähemmän sosiaaliturvajärjestelmän sekä alueiden ja yhteisöjen alijäämiin. Hallituksen suunnitelmissa ei ole kertaluonteisia toimenpiteitä. Kaikkia tavoitteeseen pääsyä edistäviä toimenpiteitä ei vuodeksi 2011 vielä ole täsmennetty, eikä vuodeksi 2012 ole annettu tietoja yhdestäkään toimenpiteestä. Ohjelmassa vahvistetaan sitoutuminen keskipitkän aikavälin tavoitteeseen, joka on rakenteellisesti 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen oleva julkisen talouden ylijäämä. Kun otetaan huomioon tuoreimmat ennusteet ja velkataso, keskipitkän aikavälin tavoite vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen päämääriä. Ohjelmassa ei kuitenkaan kaavailla sen saavuttamista ohjelmakaudella.

| (8) | Julkisen talouden toteutumat voivat osoittautua ohjelmassa hieman ennakoitua heikommiksi. Vuonna 2010 tähän voivat olla syynä mahdollisesti liian suuriksi arvioidut yhtiöverot. Lisäksi julkisen talouden kehityksen perustana olevat toimenpiteet on täsmennetty vuodeksi 2011 vain osittain, eikä vuoden 2012 toimenpiteitä ole täsmennetty lainkaan. Jonkin verran suotuisa makrotalouden skenaario, jossa palkankasvuennusteet ovat suhteellisen korkeat, voi myös johtaa odotettua heikompiin julkisen talouden toteutumiin. Hallitus antoi lisäksi pankkialalle mittavia takauksia, jotka saattavat maksettaviksi langetessaan kasvattaa alijäämiä tulevaisuudessa, vaikka osa rahoitusalalle annetun julkisen tuen kustannuksista kenties saadaan myöhemmin perittyä takaisin. Tavoitteiden saavuttaminen ja liiallisen alijäämän korjaaminen viimeistään vuonna 2012 ei ole täysin taattua, koska ura painottuu jonkin verran ohjelmakauden loppupuolelle eikä 3 prosentin tavoite suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2012 jätä liikkumavaraa ottaen huomioon, että onnistuminen julkisen talouden tavoitteiden saavuttamisessa on vaihdellut. |
| --- | --- |

(8)

Julkisen talouden toteutumat voivat osoittautua ohjelmassa hieman ennakoitua heikommiksi. Vuonna 2010 tähän voivat olla syynä mahdollisesti liian suuriksi arvioidut yhtiöverot. Lisäksi julkisen talouden kehityksen perustana olevat toimenpiteet on täsmennetty vuodeksi 2011 vain osittain, eikä vuoden 2012 toimenpiteitä ole täsmennetty lainkaan. Jonkin verran suotuisa makrotalouden skenaario, jossa palkankasvuennusteet ovat suhteellisen korkeat, voi myös johtaa odotettua heikompiin julkisen talouden toteutumiin. Hallitus antoi lisäksi pankkialalle mittavia takauksia, jotka saattavat maksettaviksi langetessaan kasvattaa alijäämiä tulevaisuudessa, vaikka osa rahoitusalalle annetun julkisen tuen kustannuksista kenties saadaan myöhemmin perittyä takaisin. Tavoitteiden saavuttaminen ja liiallisen alijäämän korjaaminen viimeistään vuonna 2012 ei ole täysin taattua, koska ura painottuu jonkin verran ohjelmakauden loppupuolelle eikä 3 prosentin tavoite suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2012 jätä liikkumavaraa ottaen huomioon, että onnistuminen julkisen talouden tavoitteiden saavuttamisessa on vaihdellut.

| (9) | Julkinen bruttovelka arvioidaan 97,9 prosentiksi suhteessa BKT:hen vuonna 2009, mikä merkitsee kasvua edellisvuoden 89,8 prosentista. Kasvua selittää alijäämän voimakas kasvu ja BKT:n negatiivinen kasvu. Julkisen talouden bruttovelkasuhde ylitti siis selvästi perussopimuksessa määrätyn viitearvon vuonna 2009 ja on ohjelman mukaan kasvusuuntauksessa vuoteen 2011 asti (huipussaan 101,4 prosenttia suhteessa BKT:hen). Sen on määrä supistua hieman 100,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012. Velkasuhteen kasvu johtuu pääasiassa siitä, että julkiset alijäämät ovat edelleen korkeita. Kun otetaan huomioon julkisen talouden tavoitteisiin liittyvät negatiiviset riskit, velkasuhde voi kehittyä ohjelmassa ennustettua epäsuotuisammin etenkin vuodesta 2011 alkaen. Nykytilanteessa ei näytä olevan suurta riskiä siitä, että rahoitussektori tarvitsisi lisätukea. |
| --- | --- |

(9)

Julkinen bruttovelka arvioidaan 97,9 prosentiksi suhteessa BKT:hen vuonna 2009, mikä merkitsee kasvua edellisvuoden 89,8 prosentista. Kasvua selittää alijäämän voimakas kasvu ja BKT:n negatiivinen kasvu. Julkisen talouden bruttovelkasuhde ylitti siis selvästi perussopimuksessa määrätyn viitearvon vuonna 2009 ja on ohjelman mukaan kasvusuuntauksessa vuoteen 2011 asti (huipussaan 101,4 prosenttia suhteessa BKT:hen). Sen on määrä supistua hieman 100,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012. Velkasuhteen kasvu johtuu pääasiassa siitä, että julkiset alijäämät ovat edelleen korkeita. Kun otetaan huomioon julkisen talouden tavoitteisiin liittyvät negatiiviset riskit, velkasuhde voi kehittyä ohjelmassa ennustettua epäsuotuisammin etenkin vuodesta 2011 alkaen. Nykytilanteessa ei näytä olevan suurta riskiä siitä, että rahoitussektori tarvitsisi lisätukea.

| (10) | Keskipitkän aikavälin velkaennusteiden mukaan BKT:n kasvu palautunee vasta vähitellen tasolle, jota ennakoitiin ennen kriisiä. Samoin verosuhteen oletetaan palautuvan kriisiä edeltäneelle tasolle ja sisältävän väestön ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoidun kasvun. Ohjelmassa kaavailtu julkisen talouden strategia ei siten sellaisenaan ilman uusia toimintapoliittisia muutoksia riitä vakauttamaan velka-BKT-suhdetta vuoteen 2020 mennessä, vaan vakautustoimia on jatkettava ohjelmakauden jälkeenkin. |
| --- | --- |

(10)

Keskipitkän aikavälin velkaennusteiden mukaan BKT:n kasvu palautunee vasta vähitellen tasolle, jota ennakoitiin ennen kriisiä. Samoin verosuhteen oletetaan palautuvan kriisiä edeltäneelle tasolle ja sisältävän väestön ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoidun kasvun. Ohjelmassa kaavailtu julkisen talouden strategia ei siten sellaisenaan ilman uusia toimintapoliittisia muutoksia riitä vakauttamaan velka-BKT-suhdetta vuoteen 2020 mennessä, vaan vakautustoimia on jatkettava ohjelmakauden jälkeenkin.

| (11) | Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat selvästi EU:n keskiarvoa merkittävämmät ja johtuvat lähinnä eläkemenojen suhteellisen suuresta kasvusta suhteessa BKT:hen tulevina vuosikymmeninä. Ohjelmassa arvioitu vuoden 2009 rahoitusasema kärjistää vaikutuksia, joita väestön ikääntymisellä on julkisen talouden kestävyyskuiluun. Suurten perusylijäämien varmistaminen keskipitkällä aikavälillä, työmarkkina- ja sosiaaliturvajärjestelmien uudistusten toteuttaminen ja etenkin eläkemenojen huomattavaa kasvua hillitsevän eläkeuudistuksen toteuttaminen pienentäisivät omalta osaltaan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä, jotka komissio arvioi julkisen talouden kestävyyttä koskeneessa vuoden 2009 kertomuksessa (3) keskisuuriksi. |
| --- | --- |

(11)

Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat selvästi EU:n keskiarvoa merkittävämmät ja johtuvat lähinnä eläkemenojen suhteellisen suuresta kasvusta suhteessa BKT:hen tulevina vuosikymmeninä. Ohjelmassa arvioitu vuoden 2009 rahoitusasema kärjistää vaikutuksia, joita väestön ikääntymisellä on julkisen talouden kestävyyskuiluun. Suurten perusylijäämien varmistaminen keskipitkällä aikavälillä, työmarkkina- ja sosiaaliturvajärjestelmien uudistusten toteuttaminen ja etenkin eläkemenojen huomattavaa kasvua hillitsevän eläkeuudistuksen toteuttaminen pienentäisivät omalta osaltaan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä, jotka komissio arvioi julkisen talouden kestävyyttä koskeneessa vuoden 2009 kertomuksessa (3) keskisuuriksi.

| (12) | Finanssipolitiikan kehykselle on Belgiassa eduksi se, että julkisen talouden instituutiot ovat itsenäisiä. Julkista taloutta koskevat laskusäännöt ja keskipitkän aikavälin julkisen talouden kehykset vaikuttavat kuitenkin heikoilta, mikä on osaltaan usein johtanut tavoitteista lipsumiseen. Ohjelmaan sisältyy useita parannuksia, muun muassa hallituksen eri tasojen väliset monivuotiset sopimukset talousarviosta, sekä toimenpiteitä monivuotiseen budjetointiin siirtymiseksi liittohallituksen tasolla, usein toistuvia ja tiukkoja varainhoidon valvontatoimia ja paikallishallinnon raportointijärjestelmän parantamissuunnitelma. Finanssipoliittista kehystä voitaisiin kuitenkin kehittää vielä enemmän. Etenkin monivuotiset täytäntöönpanokelpoiset menokatot puuttuvat edelleen. |
| --- | --- |

(12)

Finanssipolitiikan kehykselle on Belgiassa eduksi se, että julkisen talouden instituutiot ovat itsenäisiä. Julkista taloutta koskevat laskusäännöt ja keskipitkän aikavälin julkisen talouden kehykset vaikuttavat kuitenkin heikoilta, mikä on osaltaan usein johtanut tavoitteista lipsumiseen. Ohjelmaan sisältyy useita parannuksia, muun muassa hallituksen eri tasojen väliset monivuotiset sopimukset talousarviosta, sekä toimenpiteitä monivuotiseen budjetointiin siirtymiseksi liittohallituksen tasolla, usein toistuvia ja tiukkoja varainhoidon valvontatoimia ja paikallishallinnon raportointijärjestelmän parantamissuunnitelma. Finanssipoliittista kehystä voitaisiin kuitenkin kehittää vielä enemmän. Etenkin monivuotiset täytäntöönpanokelpoiset menokatot puuttuvat edelleen.

| (13) | Belgiassa on haasteena korkea kokonaisverorasitus yhdessä huomattavien julkisten menojen kanssa. Hallitus on pyrkinyt useilla toimenpiteillä uudistamaan verojärjestelmää. Esimerkiksi työvoiman verotusta on helpotettu merkittävästi ja yritysverotusta jonkin verran vähemmän. Näistä toimenpiteistä huolimatta työmarkkinoilla esiintyy merkittäviä toimettomuus-, työttömyys- ja matalapalkkaloukkuja, osittain myös työmarkkinoiden ja työttömyysetuusjärjestelmän vuorovaikutuksen johdosta. Tiukka julkisen talouden vakauttaminen jatkuu, ja palkkatulojen veroleikkaukset on saatava täysin kompensoitua. Menopuolella perusmenot kasvoivat nopeammin kuin nimellinen BKT vuosina 2000–2009. Eläkejärjestelmän suunniteltu uudistus on tervetullut askel, jolla saattaa olla merkittäviä myönteisiä vaikutuksia talousarvioon ja kasvupotentiaaliin. |
| --- | --- |

(13)

Belgiassa on haasteena korkea kokonaisverorasitus yhdessä huomattavien julkisten menojen kanssa. Hallitus on pyrkinyt useilla toimenpiteillä uudistamaan verojärjestelmää. Esimerkiksi työvoiman verotusta on helpotettu merkittävästi ja yritysverotusta jonkin verran vähemmän. Näistä toimenpiteistä huolimatta työmarkkinoilla esiintyy merkittäviä toimettomuus-, työttömyys- ja matalapalkkaloukkuja, osittain myös työmarkkinoiden ja työttömyysetuusjärjestelmän vuorovaikutuksen johdosta. Tiukka julkisen talouden vakauttaminen jatkuu, ja palkkatulojen veroleikkaukset on saatava täysin kompensoitua. Menopuolella perusmenot kasvoivat nopeammin kuin nimellinen BKT vuosina 2000–2009. Eläkejärjestelmän suunniteltu uudistus on tervetullut askel, jolla saattaa olla merkittäviä myönteisiä vaikutuksia talousarvioon ja kasvupotentiaaliin.

| (14) | Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia on vuonna 2010 johdonmukainen 126 artiklan 7 kohdan mukaisten neuvoston suositusten kanssa. Vuodesta 2011 alkaen julkisen talouden strategia ei, riskit huomioon ottaen, välttämättä ole täysin johdonmukainen 126 artiklan 7 kohdan mukaisen neuvoston suosituksen kanssa. Erityisesti siksi, että vuoden 2011 tavoitetta tukevat toimenpiteet on määritelty vain osittain, eikä vuodelle 2012 ole esitetty toimenpiteitä. Jonkin verran optimistinen makrotalouden skenaario yhdessä jonkin verran suositeltua pienempien vuotuisten julkisen talouden toimien kanssa lisää riskiä tulevina vuosina. Riskit huomioon ottaen strategia ei ehkä ole riittävä saattamaan julkisen talouden bruttovelkasuhdetta takaisin lasku-uralle, joka lähestyy viitearvoa tyydyttävää vauhtia. Siksi strategian tueksi on esitettävä tarkkaan määritellyt toimenpiteet vuodesta 2011 eteenpäin, ja lisätoimenpiteitä on etsittävä tavoitteiden saavuttamisen turvaamiseksi, jos riskit toteutuvat. Tästä olisi myös apua, kun otetaan huomioon Belgian BKT:hen suhteutettu korkea velkasuhde, ikääntymisestä aiheutuvat keskimääräistä suuremmat talousarviomenot ja hallituksen rahoitusalalle antamista takauksista johtuvat huomattavat vastuusitoumukset. |
| --- | --- |

(14)

Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia on vuonna 2010 johdonmukainen 126 artiklan 7 kohdan mukaisten neuvoston suositusten kanssa. Vuodesta 2011 alkaen julkisen talouden strategia ei, riskit huomioon ottaen, välttämättä ole täysin johdonmukainen 126 artiklan 7 kohdan mukaisen neuvoston suosituksen kanssa. Erityisesti siksi, että vuoden 2011 tavoitetta tukevat toimenpiteet on määritelty vain osittain, eikä vuodelle 2012 ole esitetty toimenpiteitä. Jonkin verran optimistinen makrotalouden skenaario yhdessä jonkin verran suositeltua pienempien vuotuisten julkisen talouden toimien kanssa lisää riskiä tulevina vuosina. Riskit huomioon ottaen strategia ei ehkä ole riittävä saattamaan julkisen talouden bruttovelkasuhdetta takaisin lasku-uralle, joka lähestyy viitearvoa tyydyttävää vauhtia. Siksi strategian tueksi on esitettävä tarkkaan määritellyt toimenpiteet vuodesta 2011 eteenpäin, ja lisätoimenpiteitä on etsittävä tavoitteiden saavuttamisen turvaamiseksi, jos riskit toteutuvat. Tästä olisi myös apua, kun otetaan huomioon Belgian BKT:hen suhteutettu korkea velkasuhde, ikääntymisestä aiheutuvat keskimääräistä suuremmat talousarviomenot ja hallituksen rahoitusalalle antamista takauksista johtuvat huomattavat vastuusitoumukset.

| (15) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu muutamia pakollisia ja joitakin vapaaehtoisia tietoja (4). Lisäksi neuvosto kehotti Belgiaa 126 artiklan 7 kohdan mukaisissa, 2 päivänä joulukuuta 2009 annetuissa liiallisen alijäämän tilanteen lopettamista koskevissa suosituksissaan raportoimaan neuvoston suositusten täytäntöönpanossa tapahtuneesta edistyksestä vakausohjelmien tarkistuksiin sisällytettävässä erillisessä kohdassa. Belgia noudatti tätä suositusta toimittamalla ohjelmatäydennyksen. |
| --- | --- |

(15)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu muutamia pakollisia ja joitakin vapaaehtoisia tietoja (4). Lisäksi neuvosto kehotti Belgiaa 126 artiklan 7 kohdan mukaisissa, 2 päivänä joulukuuta 2009 annetuissa liiallisen alijäämän tilanteen lopettamista koskevissa suosituksissaan raportoimaan neuvoston suositusten täytäntöönpanossa tapahtuneesta edistyksestä vakausohjelmien tarkistuksiin sisällytettävässä erillisessä kohdassa. Belgia noudatti tätä suositusta toimittamalla ohjelmatäydennyksen.

Yleispäätelmänä voidaan todeta, Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti vuonna 2009 toteutettujen elvytystoimien jälkeen finanssipolitiikan viritys muuttuu rajoittavaksi vuosina 2010 ja 2011 ja vielä selkeämmin vuonna 2012. Tämän pitäisi nimellisesti johtaa liiallisen alijäämän korjaantumiseen viimeistään vuonna 2012 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisesti 2 päivänä joulukuuta 2009 annettua suositusta noudattaen. BKT:hen suhteutettu julkisen talouden bruttovelka, joka kasvoi vuonna 2008 rahoitusjärjestelmän vakauttamistoimenpiteiden vuoksi, jatkaa kasvuaan vuonna 2011 ja supistuu jälleen vuonna 2012. Näin velka saadaan taas laskusuuntaan. Julkisen talouden kehitykseen kohdistuu kuitenkin joitakin heikkenemisriskejä. Vuonna 2010 arviot verotuloista voivat olla optimistisia ja johtaa hieman suurempaan alijäämään, jolloin tarvittaisiin lisätoimenpiteitä suunniteltujen varainhoidon valvontatoimien yhteydessä. Vuodesta 2011 alkaen suurin riski liittyy siihen, että vuoden 2011 tavoitetta tukevat toimenpiteet on määritelty vain osittain, eikä vuodelle 2012 ole esitetty toimenpiteitä. Jonkin verran suotuisat makrotaloudelliset taustaoletukset ja keskimääräiset vuotuiset julkisen talouden toimet, jotka jäävät hieman pienemmiksi kuin neuvoston suosittama 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen, lisäävät yhdessä riskiä siitä, ettei tavoitteita saavuteta. Belgian hallitus on kuitenkin sitoutunut ohjelmassa ryhtymään tarvittaviin poikkeustoimiin, jos talouskasvu ei riitä saavuttamaan BKT:hen suhteutettua 3 prosentin alijäämätavoitetta vuonna 2012, ja ne saattavat hyvinkin olla tarpeen. Sopeutusta edistäisi myös se, että menojen hillitsemiseen kiinnitettäisiin enemmän huomiota. Vaikka ohjelmassa parannetaankin finanssipoliittista kehystä monin tavoin, vakautusta on tuettava enemmän erityisesti ottamalla käyttöön monivuotiset täytäntöönpanokelpoiset menokatot.

Edellä esitetyn arvion ja SEUT-sopimuksen 126 artiklan mukaisen 2 päivänä joulukuuta 2009 annetun suosituksen perusteella Belgiaa kehotetaan

| i) | varmistamaan, että ohjelman mukainen vuoden 2010 alijäämätavoite saavutetaan; tarkentamaan julkisen talouden tavoitteita tukevia toimenpiteitä vuodesta 2011 alkaen siten, että keskimääräinen vuotuinen julkisen talouden 0,75 prosentin vähentämistavoite suhteessa BKT:hen saavutetaan suosituksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisesti; ja olemaan valmiina lujittamaan vakauttamistoimia siinä tapauksessa, että riskit, jotka aiheutuvat siitä, että ohjelman makrotalouden skenaario on optimistisempi kuin 126 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen perustana ollut skenaario, käyvät toteen; hyödyntämään kaikki muutkin tilaisuudet julkisen talouden tehostamistoimien lisäksi, mukaan lukien paremmasta talouskehityksestä johtuvat tilaisuudet, jotka mahdollistavat bruttovelkasuhteen nopeamman alenemisen kohti 60 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen; |
| --- | --- |

i)

varmistamaan, että ohjelman mukainen vuoden 2010 alijäämätavoite saavutetaan; tarkentamaan julkisen talouden tavoitteita tukevia toimenpiteitä vuodesta 2011 alkaen siten, että keskimääräinen vuotuinen julkisen talouden 0,75 prosentin vähentämistavoite suhteessa BKT:hen saavutetaan suosituksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisesti; ja olemaan valmiina lujittamaan vakauttamistoimia siinä tapauksessa, että riskit, jotka aiheutuvat siitä, että ohjelman makrotalouden skenaario on optimistisempi kuin 126 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen perustana ollut skenaario, käyvät toteen; hyödyntämään kaikki muutkin tilaisuudet julkisen talouden tehostamistoimien lisäksi, mukaan lukien paremmasta talouskehityksestä johtuvat tilaisuudet, jotka mahdollistavat bruttovelkasuhteen nopeamman alenemisen kohti 60 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen;

| ii) | varmistamaan korkeat perusylijäämät keskipitkällä aikavälillä ja toteuttamaan rakenneuudistukset julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi; |
| --- | --- |

ii)

varmistamaan korkeat perusylijäämät keskipitkällä aikavälillä ja toteuttamaan rakenneuudistukset julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi;

| iii) | parantamaan julkista taloudenpitoa ottamalla käyttöön tiukempi talousarviokehys, jossa on erityisesti täytäntöönpanokelpoiset monivuotiset menokatot. |
| --- | --- |

iii)

parantamaan julkista taloudenpitoa ottamalla käyttöön tiukempi talousarviokehys, jossa on erityisesti täytäntöönpanokelpoiset monivuotiset menokatot.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (%-muutos) | VO tammikuu 2010 | 1,0 | –3,1 | 1,1 | 1,7 | 2,2 |
| KOM marraskuu 2009 | 1,0 | –2,9 | 0,6 | 1,5 | — |
| VO syyskuu 2009 | 1,1 | –3,1 | 0,4 | 1,9 | 2,4 |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO tammikuu 2010 | 4,5 | 0,0 | 1,5 | 1,7 | 1,8 |
| KOM marraskuu 2009 | 4,5 | 0,0 | 1,3 | 1,5 | — |
| VO syyskuu 2009 | 4,5 | 0,0 | 1,5 | 1,6 | 1,6 |
| Tuotantokuilu (5)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO tammikuu 2010 | 1,8 | –2,4 | –2,5 | –2,2 | –1,4 |
| KOM marraskuu 2009 (6) | 1,7 | –2,3 | –2,8 | –2,4 | — |
| VO syyskuu 2009 | 2,0 | –2,3 | –2,9 | –2,3 | –1,5 |
| Nettoluotonanto ulkomaille/nettoluotonotto ulkomailta
  (% suhteessa BKT:hen) | VO tammikuu 2010 | — | — | — | — | — |
| KOM marraskuu 2009 | –0,2 | 0,1 | 0,4 | 0,3 | — |
| VO syyskuu 2009 | –1,6 | –1,9 | –2,1 | –2,3 | — |
| Julkisen talouden tulot
  (% suhteessa BKT:hen) | VO tammikuu 2010 | 48,8 | 47,7 | 49,1 | 49,5 | 49,8 |
| KOM marraskuu 2009 | 48,8 | 47,7 | 48,0 | 48,2 | — |
| VO syyskuu 2009 | 48,7 | 47,9 | 48,1 | 48,5 | 49,2 |
| Julkisen talouden menot
  (% suhteessa BKT:hen) | VO tammikuu 2010 | 50,0 | 53,7 | 53,9 | 53,6 | 52,8 |
| KOM marraskuu 2009 | 50,0 | 53,6 | 53,8 | 54,0 | — |
| VO syyskuu 2009 | 49,9 | 53,8 | 54,1 | 53,9 | 53,6 |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO tammikuu 2010 | –1,2 | –5,9 | –4,8 | –4,1 | –3,0 |
| KOM marraskuu 2009 | –1,2 | –5,9 | –5,8 | –5,8 | — |
| VO syyskuu 2009 | –1,2 | –5,9 | –6,0 | –5,5 | –4,4 |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO tammikuu 2010 | 2,6 | –2,3 | –1,10 | –0,4 | 0,8 |
| KOM marraskuu 2009 | 2,6 | –2,0 | –1,8 | –1,7 | — |
| VO syyskuu 2009 | 2,5 | –2,0 | –1,9 | –1,2 | –0,1 |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO tammikuu 2010 | –2,2 | –4,6 | –3,4 | –2,9 | –2,2 |
| KOM marraskuu 2009 | –2,1 | –4,6 | –4,3 | –4,5 | — |
| VO syyskuu 2009 | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| Rakenteellinen rahoitusasema (7)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO tammikuu 2010 | –2,2 | –3,8 | –3,4 | –2,9 | –2,2 |
| KOM marraskuu 2009 | –2,2 | –4,2 | –4,4 | –4,5 | — |
| VO syyskuu 2009 | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO tammikuu 2010 | 89,8 | 97,9 | 100,6 | 101,4 | 100,6 |
| KOM marraskuu 2009 | 89,8 | 97,2 | 101,2 | 104,0 | — |
| VO syyskuu 2009 | 89,7 | 97,5 | 101,9 | 103,9 | 104,3 |
| Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2009 ennusteet (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2008

2009

2010

2011

2012

BKT:n määrä

(%-muutos)

VO tammikuu 2010

1,0

–3,1

1,1

1,7

2,2

KOM marraskuu 2009

1,0

–2,9

0,6

1,5

—

VO syyskuu 2009

1,1

–3,1

0,4

1,9

2,4

YKHI-inflaatio

(%)

VO tammikuu 2010

4,5

0,0

1,5

1,7

1,8

KOM marraskuu 2009

4,5

0,0

1,3

1,5

—

VO syyskuu 2009

4,5

0,0

1,5

1,6

1,6

Tuotantokuilu (5)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO tammikuu 2010

1,8

–2,4

–2,5

–2,2

–1,4

KOM marraskuu 2009 (6)

1,7

–2,3

–2,8

–2,4

—

VO syyskuu 2009

2,0

–2,3

–2,9

–2,3

–1,5

Nettoluotonanto ulkomaille/nettoluotonotto ulkomailta

(% suhteessa BKT:hen)

VO tammikuu 2010

—

—

—

—

—

KOM marraskuu 2009

–0,2

0,1

0,4

0,3

—

VO syyskuu 2009

–1,6

–1,9

–2,1

–2,3

—

Julkisen talouden tulot

(% suhteessa BKT:hen)

VO tammikuu 2010

48,8

47,7

49,1

49,5

49,8

KOM marraskuu 2009

48,8

47,7

48,0

48,2

—

VO syyskuu 2009

48,7

47,9

48,1

48,5

49,2

Julkisen talouden menot

(% suhteessa BKT:hen)

VO tammikuu 2010

50,0

53,7

53,9

53,6

52,8

KOM marraskuu 2009

50,0

53,6

53,8

54,0

—

VO syyskuu 2009

49,9

53,8

54,1

53,9

53,6

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO tammikuu 2010

–1,2

–5,9

–4,8

–4,1

–3,0

KOM marraskuu 2009

–1,2

–5,9

–5,8

–5,8

—

VO syyskuu 2009

–1,2

–5,9

–6,0

–5,5

–4,4

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO tammikuu 2010

2,6

–2,3

–1,10

–0,4

0,8

KOM marraskuu 2009

2,6

–2,0

–1,8

–1,7

—

VO syyskuu 2009

2,5

–2,0

–1,9

–1,2

–0,1

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

(% suhteessa BKT:hen)

VO tammikuu 2010

–2,2

–4,6

–3,4

–2,9

–2,2

KOM marraskuu 2009

–2,1

–4,6

–4,3

–4,5

—

VO syyskuu 2009

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

Rakenteellinen rahoitusasema (7)

(% suhteessa BKT:hen)

VO tammikuu 2010

–2,2

–3,8

–3,4

–2,9

–2,2

KOM marraskuu 2009

–2,2

–4,2

–4,4

–4,5

—

VO syyskuu 2009

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO tammikuu 2010

89,8

97,9

100,6

101,4

100,6

KOM marraskuu 2009

89,8

97,2

101,2

104,0

—

VO syyskuu 2009

89,7

97,5

101,9

103,9

104,3

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2009 ennusteet (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan huomioon komission yksiköiden syksyn 2009 ennuste mutta myös muita sittemmin käyttöön tulleita tietoja.

(3)  Julkisen talouden kestävyyttä koskevissa 10 päivänä marraskuuta 2009 antamissaan päätelmissä ”neuvosto kehottaa jäsenvaltioita kiinnittämään huomiota kestävyyteen tähtääviin strategioihin tulevissa vakaus- ja lähentymisohjelmissaan” ja ”pyytää komissiota yhdessä talouspoliittisen komitean ja talous- ja rahoituskomitean kanssa kehittämään edelleen menetelmiä julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden arvioimiseksi hyvissä ajoin ennen julkisen talouden kestävyyttä koskevan seuraavan kertomuksen laatimista”. Kyseinen kertomus on määrä laatia vuonna 2012.

(4)  Erityisesti puuttuvat tiedot sektorikohtaisista rahoitusasemista.

(5)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(6)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 1,7 % vuonna 2008, 1,1 % vuonna 2009, 1,0 % vuonna 2010 ja 1,2 % vuonna 2011.

(7)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat uusimman ohjelman mukaan BKT:hen suhteutettuna 0,8 % vuonna 2009 (alijäämää kasvattavia), ja komission yksiköiden marraskuun 2009 talousennusteen mukaan 0,1 % vuosina 2008 ja 2010 (alijäämää supistavia) ja 0,5 % suhteessa BKT:hen vuonna 2009 (alijäämää kasvattavia).

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2009 ennusteet (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 2.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 143/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 143/6

---

NEUVOSTON LAUSUNTO

Liettuan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2009–2012

2010/C 143/02

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 26 päivänä huhtikuuta 2010 Liettuan tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 26 päivänä huhtikuuta 2010 Liettuan tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2009–2012.

| (2) | Liettua on nousemassa yhdestä EU:n jyrkimmistä taantumista. Usean vuoden jatkunut nopea ja yhä kestämättömämpi kasvu, joka perustui pääasiassa kotimaiseen kysyntään ja kiinteistöjen hinnannousuun, päättyi vuonna 2008, kun kotimaankysynnän kupla puhkesi ja sen lisäksi ulkomainen kysyntä hiljeni ja luotonsaanti kiristyi huomattavasti maailmanlaajuisen finanssikriisin vaikutuksesta. Kotimaankysynnän jyrkkä lasku ja varakapasiteetin käyttöönotto auttoivat epätasapainon korjaamisessa, inflaation lieventämisessä ja ulkoisen vajeen paikkaamisessa etenkin tuonnin romahduksen kautta.
  Vaihtotaseessa, joka oli selvästi negatiivinen talouden huippuvuosina ja jota rahoitettiin pankkialaan liittyneellä pääomatuonnilla, joka kasvatti ulkoisten sitoumusten nettomäärää jyrkästi, oli vuonna 2009 arviolta 3,1 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen. Valtion tulojen jyrkkä väheneminen talouden supistumisen myötä ja vuoden 2008 parlamenttivaaleja edeltänyt ekspansiivinen finanssipolitiikka johtivat kuitenkin siihen, että Liettualla on edessään mittavat julkisen talouden haasteet. Hallitus jatkoi päättäväisiä finanssipoliittisia vakauttamistoimia julkisen talouden heikkenemisen ja velan kertymisen hillitsemiseksi. Näin muun muassa parannetaan valuuttakatejärjestelmän uskottavuutta. Tämä oli järkevä ja Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukainen ratkaisu, kun otetaan huomioon huippuvuosina syntynyt laaja ulkoinen ja sisäinen epätasapaino sekä vaikeudet uuden kansainvälisen rahoituksen saamisessa maailmanlaajuisen finanssikriisin alettua. Liiallista alijäämää koskeva menettely kuitenkin käynnistettiin Liettuan kohdalla, kun neuvosto päätti 7 päivänä heinäkuuta 2009, että Liettuassa oli liiallinen alijäämä. Tarkistetuissa neuvoston suosituksissa (julkaistu 126 artiklan 7 kohdan mukaisesti 16 päivänä helmikuuta 2010) kehotettiin korjaamaan liiallinen alijäämä viimeistään vuonna 2012. Tähän tarvitaan kunnianhimoisia vakauttamistoimia (vuosittain keskimäärin 2,25 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja niiden perustaksi rakenneuudistuksia. Vaikeuksissa olevan taloutensa pönkittämiseksi Liettua on lisännyt ja aikaistanut EU:n rakennerahastovarojen käyttöä. Koko kriisin ajan talous on osoittautunut hyvin joustavaksi, sillä mukautus on hintojen ja palkkojen alentumisen myötä ollut merkittävä. Pitkän aikavälin lähentymiselle aiheutuu kuitenkin suuria riskejä selvästi lisääntyneestä työttömyydestä, joka saattaa muuttua rakenteelliseksi. Talouden päähaasteet, kun pyritään pääsemään taas positiiviseen ja kestävään kasvuun ja välttämään kestämättömän ulkoisen ja sisäisen epätasapainon syntyminen uudelleen, liittyvät sen varmistamiseen, että palkkakehitys vastaa tuottavuutta, kilpailukyvyn parantamiseen ja avoimiin sektoreihin siirtymisen edistämiseen sekä keski- ja huipputason teknologiatuotteiden tuottamisen kannustamiseen. Julkista taloutta on jo alettu sopeuttaa tuntuvasti tulevina vuosina odotettavissa olevaan pienempään kasvuun, mutta edistystä on vielä saatava aikaan keskipitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(2)

Liettua on nousemassa yhdestä EU:n jyrkimmistä taantumista. Usean vuoden jatkunut nopea ja yhä kestämättömämpi kasvu, joka perustui pääasiassa kotimaiseen kysyntään ja kiinteistöjen hinnannousuun, päättyi vuonna 2008, kun kotimaankysynnän kupla puhkesi ja sen lisäksi ulkomainen kysyntä hiljeni ja luotonsaanti kiristyi huomattavasti maailmanlaajuisen finanssikriisin vaikutuksesta. Kotimaankysynnän jyrkkä lasku ja varakapasiteetin käyttöönotto auttoivat epätasapainon korjaamisessa, inflaation lieventämisessä ja ulkoisen vajeen paikkaamisessa etenkin tuonnin romahduksen kautta.

Vaihtotaseessa, joka oli selvästi negatiivinen talouden huippuvuosina ja jota rahoitettiin pankkialaan liittyneellä pääomatuonnilla, joka kasvatti ulkoisten sitoumusten nettomäärää jyrkästi, oli vuonna 2009 arviolta 3,1 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen. Valtion tulojen jyrkkä väheneminen talouden supistumisen myötä ja vuoden 2008 parlamenttivaaleja edeltänyt ekspansiivinen finanssipolitiikka johtivat kuitenkin siihen, että Liettualla on edessään mittavat julkisen talouden haasteet. Hallitus jatkoi päättäväisiä finanssipoliittisia vakauttamistoimia julkisen talouden heikkenemisen ja velan kertymisen hillitsemiseksi. Näin muun muassa parannetaan valuuttakatejärjestelmän uskottavuutta. Tämä oli järkevä ja Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukainen ratkaisu, kun otetaan huomioon huippuvuosina syntynyt laaja ulkoinen ja sisäinen epätasapaino sekä vaikeudet uuden kansainvälisen rahoituksen saamisessa maailmanlaajuisen finanssikriisin alettua. Liiallista alijäämää koskeva menettely kuitenkin käynnistettiin Liettuan kohdalla, kun neuvosto päätti 7 päivänä heinäkuuta 2009, että Liettuassa oli liiallinen alijäämä. Tarkistetuissa neuvoston suosituksissa (julkaistu 126 artiklan 7 kohdan mukaisesti 16 päivänä helmikuuta 2010) kehotettiin korjaamaan liiallinen alijäämä viimeistään vuonna 2012. Tähän tarvitaan kunnianhimoisia vakauttamistoimia (vuosittain keskimäärin 2,25 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja niiden perustaksi rakenneuudistuksia. Vaikeuksissa olevan taloutensa pönkittämiseksi Liettua on lisännyt ja aikaistanut EU:n rakennerahastovarojen käyttöä. Koko kriisin ajan talous on osoittautunut hyvin joustavaksi, sillä mukautus on hintojen ja palkkojen alentumisen myötä ollut merkittävä. Pitkän aikavälin lähentymiselle aiheutuu kuitenkin suuria riskejä selvästi lisääntyneestä työttömyydestä, joka saattaa muuttua rakenteelliseksi. Talouden päähaasteet, kun pyritään pääsemään taas positiiviseen ja kestävään kasvuun ja välttämään kestämättömän ulkoisen ja sisäisen epätasapainon syntyminen uudelleen, liittyvät sen varmistamiseen, että palkkakehitys vastaa tuottavuutta, kilpailukyvyn parantamiseen ja avoimiin sektoreihin siirtymisen edistämiseen sekä keski- ja huipputason teknologiatuotteiden tuottamisen kannustamiseen. Julkista taloutta on jo alettu sopeuttaa tuntuvasti tulevina vuosina odotettavissa olevaan pienempään kasvuun, mutta edistystä on vielä saatava aikaan keskipitkällä aikavälillä.

| (3) | Vaikka toteutuneen BKT:n supistuminen kriisitilanteessa on paljolti syklistä, potentiaalisen tuotannon tasoon on myös kohdistunut negatiivisia vaikutuksia. Kriisi voi lisäksi vaikuttaa potentiaaliseen kasvuun keskipitkällä aikavälillä, kun investoinnit vähenevät, luotonsaanti tiukentuu ja rakennetyöttömyys lisääntyy. Lisäksi talouskriisin vaikutukset pahentavat väestön ikääntymisen kielteisiä vaikutuksia potentiaaliseen tuotantoon ja julkisen talouden kestävyyteen. Tätä taustaa vasten on olennaisen tärkeää kiihdyttää rakenneuudistusten vauhtia potentiaalisen kasvun tukemiseksi. Liettuan on erityisen tärkeä kehittää hallinnollisia valmiuksia ja nopeuttaa rakenneuudistuksia terveydenhuollon ja sosiaaliturvajärjestelmän aloilla sekä parantaa korkea-asteen koulutuksen ja elinikäisen oppimisen laatua osaamistason ja tuottavuuden nostamiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Vaikka toteutuneen BKT:n supistuminen kriisitilanteessa on paljolti syklistä, potentiaalisen tuotannon tasoon on myös kohdistunut negatiivisia vaikutuksia. Kriisi voi lisäksi vaikuttaa potentiaaliseen kasvuun keskipitkällä aikavälillä, kun investoinnit vähenevät, luotonsaanti tiukentuu ja rakennetyöttömyys lisääntyy. Lisäksi talouskriisin vaikutukset pahentavat väestön ikääntymisen kielteisiä vaikutuksia potentiaaliseen tuotantoon ja julkisen talouden kestävyyteen. Tätä taustaa vasten on olennaisen tärkeää kiihdyttää rakenneuudistusten vauhtia potentiaalisen kasvun tukemiseksi. Liettuan on erityisen tärkeä kehittää hallinnollisia valmiuksia ja nopeuttaa rakenneuudistuksia terveydenhuollon ja sosiaaliturvajärjestelmän aloilla sekä parantaa korkea-asteen koulutuksen ja elinikäisen oppimisen laatua osaamistason ja tuottavuuden nostamiseksi.

| (4) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan 15,0 prosenttia vuonna 2009 romahtanut BKT:n määrä kasvaa 1,6 prosenttia vuonna 2010. Vuonna 2011 kasvuvauhdin on määrä kiihtyä 3,2 prosenttiin mutta hidastua taas 1,2 prosenttiin vuonna 2012. Tässä skenaariossa kotimainen kysyntä supistuu edelleen vuonna 2010, koska tilanne työmarkkinoilla jatkuu vaisuna, luottoehdot pysyvät tiukkoina ja julkisen talouden vakauttamista on jatkettava. Vuonna 2010 kasvu siis edellyttää ulkoisen kysynnän tuntuvaa elpymistä markkinaosuuksien kasvattamisen avustamana sekä kiinteiden investointien lisääntymistä, jota tuetaan pääasiassa nopeuttamalla EU:n rakennerahastovarojen käyttöönottoa. Hallituksen jatkama julkisen talouden vakauttamispolitiikka näkyy makrotalouden skenaariossa. Kotimaisen kysynnän oletetaan vaikuttavan myönteisesti kasvuun vuodesta 2011 alkaen. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) skenaario näyttää perustuvan optimistisiin kasvuoletuksiin vuonna 2010. Ohjelman kahdelle viimeiselle vuodelle kaavailtu keskimäärin 2,2 prosentin kasvuvauhti vaikuttaa sinänsä uskottavalta, mutta kasvuprofiili ja kasvun osatekijät näinä kahtena vuonna eivät niinkään. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. Kotimaan hintojen ja palkkojen tämänhetkisen nimellislaskun uskotaan jatkuvan vuonna 2010 sekä ohjelman että komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteen mukaan.
  Tuonti on taantuman seurauksena romahtanut, joten aiemmin suuri ulkoinen vaje on vaihtunut ylijäämäksi, jonka uskotaan säilyvän myös vuonna 2011, ennen kuin rahoitusasema muuttuu hieman negatiiviseksi kotimaisen kysynnän elpyessä. Oletukset vaikuttavat pääpiirteissään realistisilta, vaikkakin vuodeksi 2010 ennustettu ulkoinen ylijäämä on paljon suurempi kuin komission yksiköiden ennusteissa. Työttömyyden ennustetaan vielä kasvavan vuonna 2010, mutta vähentyvän vuodesta 2011 alkaen. Rahapolitiikkaa ja valuuttakurssia koskevat oletukset ovat muilta osin linjassa makrotalouden skenaarion kanssa. |
| --- | --- |

(4)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan 15,0 prosenttia vuonna 2009 romahtanut BKT:n määrä kasvaa 1,6 prosenttia vuonna 2010. Vuonna 2011 kasvuvauhdin on määrä kiihtyä 3,2 prosenttiin mutta hidastua taas 1,2 prosenttiin vuonna 2012. Tässä skenaariossa kotimainen kysyntä supistuu edelleen vuonna 2010, koska tilanne työmarkkinoilla jatkuu vaisuna, luottoehdot pysyvät tiukkoina ja julkisen talouden vakauttamista on jatkettava. Vuonna 2010 kasvu siis edellyttää ulkoisen kysynnän tuntuvaa elpymistä markkinaosuuksien kasvattamisen avustamana sekä kiinteiden investointien lisääntymistä, jota tuetaan pääasiassa nopeuttamalla EU:n rakennerahastovarojen käyttöönottoa. Hallituksen jatkama julkisen talouden vakauttamispolitiikka näkyy makrotalouden skenaariossa. Kotimaisen kysynnän oletetaan vaikuttavan myönteisesti kasvuun vuodesta 2011 alkaen. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) skenaario näyttää perustuvan optimistisiin kasvuoletuksiin vuonna 2010. Ohjelman kahdelle viimeiselle vuodelle kaavailtu keskimäärin 2,2 prosentin kasvuvauhti vaikuttaa sinänsä uskottavalta, mutta kasvuprofiili ja kasvun osatekijät näinä kahtena vuonna eivät niinkään. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. Kotimaan hintojen ja palkkojen tämänhetkisen nimellislaskun uskotaan jatkuvan vuonna 2010 sekä ohjelman että komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteen mukaan.

Tuonti on taantuman seurauksena romahtanut, joten aiemmin suuri ulkoinen vaje on vaihtunut ylijäämäksi, jonka uskotaan säilyvän myös vuonna 2011, ennen kuin rahoitusasema muuttuu hieman negatiiviseksi kotimaisen kysynnän elpyessä. Oletukset vaikuttavat pääpiirteissään realistisilta, vaikkakin vuodeksi 2010 ennustettu ulkoinen ylijäämä on paljon suurempi kuin komission yksiköiden ennusteissa. Työttömyyden ennustetaan vielä kasvavan vuonna 2010, mutta vähentyvän vuodesta 2011 alkaen. Rahapolitiikkaa ja valuuttakurssia koskevat oletukset ovat muilta osin linjassa makrotalouden skenaarion kanssa.

| (5) | Ohjelmassa julkisen talouden vuoden 2009 alijäämäksi arvioidaan 9,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuonna 2008 alijäämä oli 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, joten alijäämä on kasvanut huomattavasti. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että verotuloja jäi saamatta paljon, kun talouden tulos jäi huomattavan heikoksi (nimellisen BKT:n arvioidaan supistuneen 16,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun sen edellisessä ohjelmatarkistuksessa odotettiin kasvavan 0,9 prosenttia) vuoden aikana toteutetuista mittavista julkisen talouden vakauttamistoimenpiteistä (noin 8 prosenttia suhteessa BKT:hen) huolimatta. Odotettua hiljaisempaa taloudellista toimintaa myötäillen tulot laskivat huomattavasti, jopa enemmän kuin mitä tavanomaisen jouston perusteella olisi voitu olettaa. Julkisen kulutuksen eli muun muassa julkisen sektorin palkkojen tuntuvien leikkausten avulla menot saatiin pidettyä alhaisina vuoden 2008 tasoon verrattuna. Rajoittava menoviritys ei siis riittänyt kattamaan talouskriisin vaikutuksia tulopuolella. Rakenteellisen rahoitusaseman arvioituun heikkenemiseen vuonna 2009 olisi suhtauduttava varauksellisesti, sillä poikkeuksellisen epävakaa taloustilanne saattaa johtaa siihen, ettei tavanomainen jousto ehkä tuo riitä kattamaan äärimmäisen jyrkän laskusuhdanteen vaikutuksia. Ohjelman mukaan finanssipolitiikan on tarkoitus säilyä rajoittavana vuonna 2010 ja sen jälkeen. Kun otetaan huomion Liettuan suhteellisen epäsuotuisa julkisen talouden tilanne ja taloustilanne, finanssipoliittisen säästöohjelman jatkaminen vuonna 2010 on asianmukaista ja Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaista. Jotta liiallinen alijäämä saataisiin korjattua viimeistään vuonna 2012, ohjelmalla olisi neuvoston suosittaman irtautumisstrategian mukaisesti pyrittävä parantamaan julkisen talouden rahoitusaseman kestävyyttä. |
| --- | --- |

(5)

Ohjelmassa julkisen talouden vuoden 2009 alijäämäksi arvioidaan 9,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuonna 2008 alijäämä oli 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, joten alijäämä on kasvanut huomattavasti. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että verotuloja jäi saamatta paljon, kun talouden tulos jäi huomattavan heikoksi (nimellisen BKT:n arvioidaan supistuneen 16,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun sen edellisessä ohjelmatarkistuksessa odotettiin kasvavan 0,9 prosenttia) vuoden aikana toteutetuista mittavista julkisen talouden vakauttamistoimenpiteistä (noin 8 prosenttia suhteessa BKT:hen) huolimatta. Odotettua hiljaisempaa taloudellista toimintaa myötäillen tulot laskivat huomattavasti, jopa enemmän kuin mitä tavanomaisen jouston perusteella olisi voitu olettaa. Julkisen kulutuksen eli muun muassa julkisen sektorin palkkojen tuntuvien leikkausten avulla menot saatiin pidettyä alhaisina vuoden 2008 tasoon verrattuna. Rajoittava menoviritys ei siis riittänyt kattamaan talouskriisin vaikutuksia tulopuolella. Rakenteellisen rahoitusaseman arvioituun heikkenemiseen vuonna 2009 olisi suhtauduttava varauksellisesti, sillä poikkeuksellisen epävakaa taloustilanne saattaa johtaa siihen, ettei tavanomainen jousto ehkä tuo riitä kattamaan äärimmäisen jyrkän laskusuhdanteen vaikutuksia. Ohjelman mukaan finanssipolitiikan on tarkoitus säilyä rajoittavana vuonna 2010 ja sen jälkeen. Kun otetaan huomion Liettuan suhteellisen epäsuotuisa julkisen talouden tilanne ja taloustilanne, finanssipoliittisen säästöohjelman jatkaminen vuonna 2010 on asianmukaista ja Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaista. Jotta liiallinen alijäämä saataisiin korjattua viimeistään vuonna 2012, ohjelmalla olisi neuvoston suosittaman irtautumisstrategian mukaisesti pyrittävä parantamaan julkisen talouden rahoitusaseman kestävyyttä.

| (6) | Ohjelmassa ennakoidaan, että vuoden 2010 alijäämä on 8,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Joulukuussa 2009 hyväksytyssä talousarviossa tavoitteeksi asetettiin 9,5 prosenttia suhteessa BKT:hen oleva alijäämä, joten perusteena olleet makrotalouden näkymät ovat sittemmin parantuneet. Parannus vuoden 2009 arvioituun toteutumaan nähden perustuu pääasiassa siihen, että menoja on leikattu edelleen noin 4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Leikkaukset koskevat erityisesti julkisen talouden juoksevia menoja, julkisen sektorin palkkamenot ja sosiaalietuudet mukaan luettuina. Menojen suhteen BKT:hen ennustetaan ohjelmassa kuitenkin kasvavan noin 1 prosenttiyksikön, pääosin suunnitellusta investointien lisäyksestä ja korkeammista korkomaksuista johtuen, kun muiden menoluokkien on yhä määrä supistua. Tulopuolella tehtyjä muutoksia ovat ainoastaan yhtiötuloverokannan laskeminen ja joidenkin muiden kuin verotulojen korotus. Vuoden 2010 talousarviossa näkyy myös tulo- ja menopuolella vuoden 2009 jälkipuoliskolla toteutettujen vakauttamistoimenpiteiden vaikutus koko vuoteen. Muiden kuin verotulojen osuuden ennustetaan ohjelmassa kasvavan huomattavasti, mikä liittyy ensisijaisesti EU:n rakennerahastovarojen lisääntyneeseen käyttöön. Tuotanto- ja tuontiverojen suhteen BKT:hen uskotaan säilyvän vuotta 2009 vastaavalla tasolla, mutta tulo- ja varallisuusverojen suhteen edelleen pienenevän, koska nimellispalkkojen aleneminen ja voittojen pieneneminen jatkuu. Kertaluonteisiin ja väliaikaisiin toimenpiteisiin kuuluu vuonna 2010 toisen pilarin eläkerahastoihin tehtävien siirtojen osittainen keskeytys. Finanssipolitiikan yleinen viritys vuonna 2010 rakenteellisen rahoitusaseman muutoksella mitattuna arvioidaan rajoittavaksi, ja parannusta odotetaan 0,5 prosenttiyksikköä. Näyttää tosin siltä, ettei tässä oteta lainkaan riittävästi huomioon hallituksen vakauttamistoimia, joiden määrä on yhteensä 4,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Rakenteellisen rahoitusaseman perusteella tehtyyn vakautusta koskevaan arvioon olisi suhtauduttava erittäin varauksellisesti, sillä se on riippuvainen tuotantokuiluarvioista, jotka eivät nykytilanteessa suinkaan ole varmoja. |
| --- | --- |

(6)

Ohjelmassa ennakoidaan, että vuoden 2010 alijäämä on 8,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Joulukuussa 2009 hyväksytyssä talousarviossa tavoitteeksi asetettiin 9,5 prosenttia suhteessa BKT:hen oleva alijäämä, joten perusteena olleet makrotalouden näkymät ovat sittemmin parantuneet. Parannus vuoden 2009 arvioituun toteutumaan nähden perustuu pääasiassa siihen, että menoja on leikattu edelleen noin 4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Leikkaukset koskevat erityisesti julkisen talouden juoksevia menoja, julkisen sektorin palkkamenot ja sosiaalietuudet mukaan luettuina. Menojen suhteen BKT:hen ennustetaan ohjelmassa kuitenkin kasvavan noin 1 prosenttiyksikön, pääosin suunnitellusta investointien lisäyksestä ja korkeammista korkomaksuista johtuen, kun muiden menoluokkien on yhä määrä supistua. Tulopuolella tehtyjä muutoksia ovat ainoastaan yhtiötuloverokannan laskeminen ja joidenkin muiden kuin verotulojen korotus. Vuoden 2010 talousarviossa näkyy myös tulo- ja menopuolella vuoden 2009 jälkipuoliskolla toteutettujen vakauttamistoimenpiteiden vaikutus koko vuoteen. Muiden kuin verotulojen osuuden ennustetaan ohjelmassa kasvavan huomattavasti, mikä liittyy ensisijaisesti EU:n rakennerahastovarojen lisääntyneeseen käyttöön. Tuotanto- ja tuontiverojen suhteen BKT:hen uskotaan säilyvän vuotta 2009 vastaavalla tasolla, mutta tulo- ja varallisuusverojen suhteen edelleen pienenevän, koska nimellispalkkojen aleneminen ja voittojen pieneneminen jatkuu. Kertaluonteisiin ja väliaikaisiin toimenpiteisiin kuuluu vuonna 2010 toisen pilarin eläkerahastoihin tehtävien siirtojen osittainen keskeytys. Finanssipolitiikan yleinen viritys vuonna 2010 rakenteellisen rahoitusaseman muutoksella mitattuna arvioidaan rajoittavaksi, ja parannusta odotetaan 0,5 prosenttiyksikköä. Näyttää tosin siltä, ettei tässä oteta lainkaan riittävästi huomioon hallituksen vakauttamistoimia, joiden määrä on yhteensä 4,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Rakenteellisen rahoitusaseman perusteella tehtyyn vakautusta koskevaan arvioon olisi suhtauduttava erittäin varauksellisesti, sillä se on riippuvainen tuotantokuiluarvioista, jotka eivät nykytilanteessa suinkaan ole varmoja.

| (7) | Neuvoston 16 päivänä helmikuuta 2010 antaman suosituksen mukaisesti ohjelman julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategiana on saada alijäämä alle 3 prosentin viitearvon viimeistään vuonna 2012. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti laskettu rakenteellinen rahoitusasema kohenee ohjelman mukaan vuosittain 2,25 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2011–2012, mutta sopeutus näyttää painottuvan ohjelman loppupuolelle. Parannus on määrä saada etupäässä aikaan siten, että menojen suhde BKT:hen pienenee edelleen huomattavasti (noin 4,75 prosenttiyksikköä), kun useimpien perusmenoluokkien, erityisesti palkansaajakorvausten ja sosiaalietuuksien, odotetaan pienenevän nimellisesti. Tulojen suhteen BKT:hen taasen on määrä kasvaa (noin 1,5 prosenttiyksikköä). Ohjelmassa nimenomaisesti myönnetään, että siinä esitettyjen julkisen talouden tavoitteiden saavuttaminen ja liiallisen alijäämän korjaaminen viimeistään vuonna 2012 edellyttää lisätoimenpiteitä, joiden suuruus on noin 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa esitetään jonkin verran laajoja toimenpiteitä, joilla pyritään tukemaan julkisen talouden tavoitteiden saavuttamista vuoden 2010 jälkeen. Sopeutus tapahtuu samalla, kun suhdanneolot hiljalleen paranevat, vaikkei (uudelleenlaskettua) negatiivista tuotantokuilua saadakaan kurottua umpeen ohjelmakauden loppuun mennessä. Keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka on nyt julkisen talouden rakenteellinen 0,5 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen, on selvästi vahvistettu edelliseen tarkistettuun ohjelmaan verrattuna valuuttakatejärjestelmän uskottavuuden lisäämiseksi, julkisen velan kasvun rajaamiseksi ja julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi. Ohjelmassa ei kuitenkaan mainita, minä vuonna keskipitkän aikavälin tavoite olisi saavutettava. Kun otetaan huomioon tuoreimmat ennusteet ja velkataso, keskipitkän aikavälin tavoite vastaa hyvin vakaus- ja kasvusopimuksen päämääriä. |
| --- | --- |

(7)

Neuvoston 16 päivänä helmikuuta 2010 antaman suosituksen mukaisesti ohjelman julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategiana on saada alijäämä alle 3 prosentin viitearvon viimeistään vuonna 2012. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti laskettu rakenteellinen rahoitusasema kohenee ohjelman mukaan vuosittain 2,25 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2011–2012, mutta sopeutus näyttää painottuvan ohjelman loppupuolelle. Parannus on määrä saada etupäässä aikaan siten, että menojen suhde BKT:hen pienenee edelleen huomattavasti (noin 4,75 prosenttiyksikköä), kun useimpien perusmenoluokkien, erityisesti palkansaajakorvausten ja sosiaalietuuksien, odotetaan pienenevän nimellisesti. Tulojen suhteen BKT:hen taasen on määrä kasvaa (noin 1,5 prosenttiyksikköä). Ohjelmassa nimenomaisesti myönnetään, että siinä esitettyjen julkisen talouden tavoitteiden saavuttaminen ja liiallisen alijäämän korjaaminen viimeistään vuonna 2012 edellyttää lisätoimenpiteitä, joiden suuruus on noin 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa esitetään jonkin verran laajoja toimenpiteitä, joilla pyritään tukemaan julkisen talouden tavoitteiden saavuttamista vuoden 2010 jälkeen. Sopeutus tapahtuu samalla, kun suhdanneolot hiljalleen paranevat, vaikkei (uudelleenlaskettua) negatiivista tuotantokuilua saadakaan kurottua umpeen ohjelmakauden loppuun mennessä. Keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka on nyt julkisen talouden rakenteellinen 0,5 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen, on selvästi vahvistettu edelliseen tarkistettuun ohjelmaan verrattuna valuuttakatejärjestelmän uskottavuuden lisäämiseksi, julkisen velan kasvun rajaamiseksi ja julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi. Ohjelmassa ei kuitenkaan mainita, minä vuonna keskipitkän aikavälin tavoite olisi saavutettava. Kun otetaan huomioon tuoreimmat ennusteet ja velkataso, keskipitkän aikavälin tavoite vastaa hyvin vakaus- ja kasvusopimuksen päämääriä.

| (8) | Julkisen talouden toteutumat voivat osoittautua ohjelmassa ennakoitua heikommiksi koko ohjelmakauden ajan. Vuonna 2010 tämä johtuu pääasiassa siitä, että taloudellisen toiminnan uskotaan elpyvän nopeammin kuin mitä todennäköisesti tapahtuu. Vuoden 2010 jälkeisiin julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuu riskejä, koska ohjelmassa annetaan vain vähän tietoja näiden tavoitteiden saavuttamista tukevista toimenpiteistä ja koska niiden saavuttamiseen tarvitaan lisätoimenpiteitä. Ohjelma perustuu lisäksi loppuvuosina julkisen talouden menojen merkittäviin lisäleikkauksiin eikä niinkään tuloja lisääviin toimenpiteisiin, mistä näyttäisi aiheutuvan täytäntöönpanoriskejä. Julkisen sektorin palkansaajakorvausten suunnitellaan laskevan vielä 3 prosenttiyksikköä vuosina 2011 ja 2012, vaikka palkkoja leikattiin jo tuntuvasti vuosina 2009 ja 2010, ja tämä voi olla vaikea toteuttaa. Positiivisena asiana voidaan mainita, että Liettuan viranomaiset ovat onnistuneet suhteellisen hyvin tavoitteidensa saavuttamisessa lukuun ottamatta vuotta 2008, jolloin epäonnistumisen pääsyynä oli vaalisykli, minkä lisäksi vuonna 2009 ennen näkemättömästä talouden supistumasta huolimatta määrätietoisesti toteutetut vakauttamistoimet vähentävät riskejä. Hallituksella on myös vuodeksi 2010 ja sen jälkeisiksi vuosiksi kunnianhimoinen uudistussuunnitelma, jonka pitäisi osaltaan auttaa vaadittujen vaativien julkisen talouden tavoitteiden saavuttamisessa. Makrotalouden ennuste vuodeksi 2012 vaikuttaa heikolta, joten tulot voivat tuona vuonna mahdollisesti kasvaa jonkin verran enemmän, jos ohjelmaa tuetaan konkreettisilla toimenpiteillä koko ohjelmakauden ajan. |
| --- | --- |

(8)

Julkisen talouden toteutumat voivat osoittautua ohjelmassa ennakoitua heikommiksi koko ohjelmakauden ajan. Vuonna 2010 tämä johtuu pääasiassa siitä, että taloudellisen toiminnan uskotaan elpyvän nopeammin kuin mitä todennäköisesti tapahtuu. Vuoden 2010 jälkeisiin julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuu riskejä, koska ohjelmassa annetaan vain vähän tietoja näiden tavoitteiden saavuttamista tukevista toimenpiteistä ja koska niiden saavuttamiseen tarvitaan lisätoimenpiteitä. Ohjelma perustuu lisäksi loppuvuosina julkisen talouden menojen merkittäviin lisäleikkauksiin eikä niinkään tuloja lisääviin toimenpiteisiin, mistä näyttäisi aiheutuvan täytäntöönpanoriskejä. Julkisen sektorin palkansaajakorvausten suunnitellaan laskevan vielä 3 prosenttiyksikköä vuosina 2011 ja 2012, vaikka palkkoja leikattiin jo tuntuvasti vuosina 2009 ja 2010, ja tämä voi olla vaikea toteuttaa. Positiivisena asiana voidaan mainita, että Liettuan viranomaiset ovat onnistuneet suhteellisen hyvin tavoitteidensa saavuttamisessa lukuun ottamatta vuotta 2008, jolloin epäonnistumisen pääsyynä oli vaalisykli, minkä lisäksi vuonna 2009 ennen näkemättömästä talouden supistumasta huolimatta määrätietoisesti toteutetut vakauttamistoimet vähentävät riskejä. Hallituksella on myös vuodeksi 2010 ja sen jälkeisiksi vuosiksi kunnianhimoinen uudistussuunnitelma, jonka pitäisi osaltaan auttaa vaadittujen vaativien julkisen talouden tavoitteiden saavuttamisessa. Makrotalouden ennuste vuodeksi 2012 vaikuttaa heikolta, joten tulot voivat tuona vuonna mahdollisesti kasvaa jonkin verran enemmän, jos ohjelmaa tuetaan konkreettisilla toimenpiteillä koko ohjelmakauden ajan.

| (9) | Julkisen bruttovelan määräksi arvioidaan 29,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009, mikä merkitsee huimaa kasvua edellisvuoden 15,6 prosentista. Alijäämän kasvun ja BKT:n nimelliskasvun supistumisen ohella tuntuva virta–varanto-korjauserä, joka liittyy vuoden 2008 alijäämän osittaiseen maksuun vuonna 2009, kasvattaa velkasuhdetta. Velkasuhteen odotetaan ohjelmakaudella kasvavan vielä 11,5 prosenttiyksikköä eli 41 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012. Pääasiallisena syynä on julkisen talouden edelleen suurena pysyttelevä alijäämä. Kun otetaan huomioon, että julkisen talouden tavoitteisiin liittyy negatiivisia riskejä, joita pahentaa vielä virta–varanto-korjauserään liittyvä epävarmuus, velkasuhde voi kehittyä ohjelmassa ennustettua epäsuotuisamminkin. Velka-asteen ennustetaan kuitenkin pysyvän perussopimuksessa määrätyn viitearvon alapuolella koko ohjelmakauden ajan. |
| --- | --- |

(9)

Julkisen bruttovelan määräksi arvioidaan 29,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009, mikä merkitsee huimaa kasvua edellisvuoden 15,6 prosentista. Alijäämän kasvun ja BKT:n nimelliskasvun supistumisen ohella tuntuva virta–varanto-korjauserä, joka liittyy vuoden 2008 alijäämän osittaiseen maksuun vuonna 2009, kasvattaa velkasuhdetta. Velkasuhteen odotetaan ohjelmakaudella kasvavan vielä 11,5 prosenttiyksikköä eli 41 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012. Pääasiallisena syynä on julkisen talouden edelleen suurena pysyttelevä alijäämä. Kun otetaan huomioon, että julkisen talouden tavoitteisiin liittyy negatiivisia riskejä, joita pahentaa vielä virta–varanto-korjauserään liittyvä epävarmuus, velkasuhde voi kehittyä ohjelmassa ennustettua epäsuotuisamminkin. Velka-asteen ennustetaan kuitenkin pysyvän perussopimuksessa määrätyn viitearvon alapuolella koko ohjelmakauden ajan.

| (10) | Keskipitkän aikavälin velkaennusteiden mukaan BKT:n kasvu palautunee vasta vähitellen tasolle, jota ennakoitiin ennen kriisiä. Samoin verosuhteen oletetaan palautuvan kriisiä edeltäneelle tasolle ja sisältävän väestön ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoidun kasvun. Ohjelmassa kaavailtu julkisen talouden strategia ei siten sellaisenaan ilman uusia toimintapoliittisia muutoksia riitä vakauttamaan velka-BKT-suhdetta viimeistään vuonna 2020. |
| --- | --- |

(10)

Keskipitkän aikavälin velkaennusteiden mukaan BKT:n kasvu palautunee vasta vähitellen tasolle, jota ennakoitiin ennen kriisiä. Samoin verosuhteen oletetaan palautuvan kriisiä edeltäneelle tasolle ja sisältävän väestön ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoidun kasvun. Ohjelmassa kaavailtu julkisen talouden strategia ei siten sellaisenaan ilman uusia toimintapoliittisia muutoksia riitä vakauttamaan velka-BKT-suhdetta viimeistään vuonna 2020.

| (11) | Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat hieman EU:n keskiarvon yläpuolella, mikä johtuu etenkin lähivuosikymmenten eläkemenojen suureksi ennustetusta kasvusta. Ohjelmassa arvioitu vuoden 2009 rahoitusasema kärjistää vaikutuksia, joita väestön ikääntymisellä on julkisen talouden kestävyyskuiluun. Tähtääminen perusjäämän kasvattamiseen keskipitkällä aikavälillä ohjelmassa kuvatulla tavalla ja ikääntymiseen liittyvien menojen kasvua hillitsevä sosiaaliturvajärjestelmän uudistus, eläkeuudistus mukaan luettuna, auttaisivat pienentämään julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä, jotka komissio arvioi julkisen talouden kestävyyttä koskeneessa vuoden 2009 kertomuksessa suuriksi (3). |
| --- | --- |

(11)

Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat hieman EU:n keskiarvon yläpuolella, mikä johtuu etenkin lähivuosikymmenten eläkemenojen suureksi ennustetusta kasvusta. Ohjelmassa arvioitu vuoden 2009 rahoitusasema kärjistää vaikutuksia, joita väestön ikääntymisellä on julkisen talouden kestävyyskuiluun. Tähtääminen perusjäämän kasvattamiseen keskipitkällä aikavälillä ohjelmassa kuvatulla tavalla ja ikääntymiseen liittyvien menojen kasvua hillitsevä sosiaaliturvajärjestelmän uudistus, eläkeuudistus mukaan luettuna, auttaisivat pienentämään julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä, jotka komissio arvioi julkisen talouden kestävyyttä koskeneessa vuoden 2009 kertomuksessa suuriksi (3).

| (12) | Liettuan keskipitkän aikavälin talousarviokehyksellä ei onnistuttu ehkäisemään menoylityksiä nykyistä laskusuhdannetta edeltäneinä korkean kasvun vuosina. Tulojen ripeän kasvun ansiosta menotavoitteita oli helppo korottaa toistuvasti. Kehyksen lujittamiseksi hyväksyttiin marraskuussa 2007 keskushallinnon budjettikuria koskeva laki. Laissa kuitenkin keskitytään vuotuisen talousarvion laatimiseen ja toteuttamiseen, eikä siinä sinällään oteta käyttöön tulevaisuuteen suuntautuvia keskipitkän aikavälin osatekijöitä. Täytäntöönpanojärjestelmä on heikko, ja seuraamukset puuttuvat. Talousarviomenettelyn avoimuuden puutteesta aiheutuu yleisesti monia merkittäviä heikkouksia. Nämä koskevat esimerkiksi tulojen ja menojen toteutumista käsittelevän raportoinnin riittävyyttä ja talousarvioindikaattoreiden verrattavuutta kassa- ja suoriteperusteisesti.
  Vuoden 2010 lähentymisohjelmassa ehdotetaan useita avoimuutta lisääviä toimenpiteitä, jotka koskevat muun muassa raportointia ja talousarvion toteutuksen parannusten seurantaa. Toteutuessaan nämä ehdotukset voivat parantaa julkisen talouden institutionaalisia piirteitä huomattavasti. |
| --- | --- |

(12)

Liettuan keskipitkän aikavälin talousarviokehyksellä ei onnistuttu ehkäisemään menoylityksiä nykyistä laskusuhdannetta edeltäneinä korkean kasvun vuosina. Tulojen ripeän kasvun ansiosta menotavoitteita oli helppo korottaa toistuvasti. Kehyksen lujittamiseksi hyväksyttiin marraskuussa 2007 keskushallinnon budjettikuria koskeva laki. Laissa kuitenkin keskitytään vuotuisen talousarvion laatimiseen ja toteuttamiseen, eikä siinä sinällään oteta käyttöön tulevaisuuteen suuntautuvia keskipitkän aikavälin osatekijöitä. Täytäntöönpanojärjestelmä on heikko, ja seuraamukset puuttuvat. Talousarviomenettelyn avoimuuden puutteesta aiheutuu yleisesti monia merkittäviä heikkouksia. Nämä koskevat esimerkiksi tulojen ja menojen toteutumista käsittelevän raportoinnin riittävyyttä ja talousarvioindikaattoreiden verrattavuutta kassa- ja suoriteperusteisesti.

Vuoden 2010 lähentymisohjelmassa ehdotetaan useita avoimuutta lisääviä toimenpiteitä, jotka koskevat muun muassa raportointia ja talousarvion toteutuksen parannusten seurantaa. Toteutuessaan nämä ehdotukset voivat parantaa julkisen talouden institutionaalisia piirteitä huomattavasti.

| (13) | Liettuan julkisten menojen rakenne tukee kasvua, sillä tuottavia menoja kuten julkisia investointeja sekä koulutus- ja terveydenhuoltomenoja on suhteellisen paljon. Koulutuksen ja terveydenhuollon alojen kohtalaiset tai heikot tulokset ja suorituskykyä kuvaavat osoittimet antavat kuitenkin aiheen ajatella, että tehostamistoimilla voidaan saada merkittävää hyötyä. Tätä varten on käynnistetty suuret koulutus- ja terveydenhuoltojärjestelmien rakenneuudistukset. Vuonna 2009 täytäntöönpantujen verovapautusten ja edullisempien verokantojen poistaminen ja veronkierron torjumispyrkimykset sekä verohallinnon yksinkertaistamisen ja tehostamisen jatkaminen parantavat julkisen talouden laatua ja lieventävät julkisen talouden näkymiin kohdistuvia riskejä. |
| --- | --- |

(13)

Liettuan julkisten menojen rakenne tukee kasvua, sillä tuottavia menoja kuten julkisia investointeja sekä koulutus- ja terveydenhuoltomenoja on suhteellisen paljon. Koulutuksen ja terveydenhuollon alojen kohtalaiset tai heikot tulokset ja suorituskykyä kuvaavat osoittimet antavat kuitenkin aiheen ajatella, että tehostamistoimilla voidaan saada merkittävää hyötyä. Tätä varten on käynnistetty suuret koulutus- ja terveydenhuoltojärjestelmien rakenneuudistukset. Vuonna 2009 täytäntöönpantujen verovapautusten ja edullisempien verokantojen poistaminen ja veronkierron torjumispyrkimykset sekä verohallinnon yksinkertaistamisen ja tehostamisen jatkaminen parantavat julkisen talouden laatua ja lieventävät julkisen talouden näkymiin kohdistuvia riskejä.

| (14) | Strategia, jolla varmistetaan ongelmaton osallistuminen ERM II -mekanismiin, perustuu valuuttakurssin vakauden varmistamiseen. Sitä varten ylläpidetään riittäviä rahapoliittisia puskureita, turvataan rahoitusalan ja julkisen talouden vakaus ja varmistetaan työ- ja tuotemarkkinoiden joustavuus. Vuoden 2008 lopusta lähtien Liettuassa on ponnisteltu määrätietoisesti makrotaloudellisen vakauden säilyttämiseksi, mutta tilanne on yhä haastava. Vuoden 2008 lopun ja vuoden 2009 lopun välillä hallitus on toteuttanut päättäväisiä vakauttamistoimenpiteitä hyväksymällä useita mittavia vakauttamispaketteja, joiden kokonaismäärä on lähes 12 prosenttia suhteessa BKT:hen. Suuri palkka- ja hintajoustavuus edistää myös osittain talouden heikentyneen kilpailukyvyn palauttamista. Pankkiala on edelleen hyvin pääomitettu omaisuuserien arvonalennuksista aiheutuneista tappioista huolimatta. Hallitus on myös käynnistänyt suuria rakenneuudistuksia koulutuksen, terveydenhuollon ja sosiaaliturvajärjestelmän aloilla. Liettua on tarkistanut työmarkkinalainsäädäntöänsä työmarkkinoiden joustavuuden lisäämiseksi, mikä on helpottanut talouden sopeuttamista. Tulevaisuuden haasteena on välttää joutuminen merkittävään sisäiseen ja ulkoiseen epätasapainoon siinä vaiheessa, kun elpyminen vakiintuu. |
| --- | --- |

(14)

Strategia, jolla varmistetaan ongelmaton osallistuminen ERM II -mekanismiin, perustuu valuuttakurssin vakauden varmistamiseen. Sitä varten ylläpidetään riittäviä rahapoliittisia puskureita, turvataan rahoitusalan ja julkisen talouden vakaus ja varmistetaan työ- ja tuotemarkkinoiden joustavuus. Vuoden 2008 lopusta lähtien Liettuassa on ponnisteltu määrätietoisesti makrotaloudellisen vakauden säilyttämiseksi, mutta tilanne on yhä haastava. Vuoden 2008 lopun ja vuoden 2009 lopun välillä hallitus on toteuttanut päättäväisiä vakauttamistoimenpiteitä hyväksymällä useita mittavia vakauttamispaketteja, joiden kokonaismäärä on lähes 12 prosenttia suhteessa BKT:hen. Suuri palkka- ja hintajoustavuus edistää myös osittain talouden heikentyneen kilpailukyvyn palauttamista. Pankkiala on edelleen hyvin pääomitettu omaisuuserien arvonalennuksista aiheutuneista tappioista huolimatta. Hallitus on myös käynnistänyt suuria rakenneuudistuksia koulutuksen, terveydenhuollon ja sosiaaliturvajärjestelmän aloilla. Liettua on tarkistanut työmarkkinalainsäädäntöänsä työmarkkinoiden joustavuuden lisäämiseksi, mikä on helpottanut talouden sopeuttamista. Tulevaisuuden haasteena on välttää joutuminen merkittävään sisäiseen ja ulkoiseen epätasapainoon siinä vaiheessa, kun elpyminen vakiintuu.

| (15) | Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia vuonna 2010 noudattaa pääpiirteissään 16 päivänä helmikuuta 2010 annettuja 126 artiklan 7 kohdan mukaisia neuvoston suosituksia. Vuodesta 2011 alkaen julkisen talouden strategia ei, riskit huomioon ottaen, välttämättä noudata täysin neuvoston suositusta. Riskejä liittyy erityisesti vuoden 2010 mahdollisesti optimistisiin makrotalouden näkymiin ja siihen, ettei suunniteltuun vakautukseen kahtena viimeisenä vuonna tarvittavia toimenpiteitä ole eritelty. Riskejä lisää vielä epävarmuus suunniteltujen menonalennusten toteutumisesta. Suunnitellut julkisen talouden toimet, jotka ovat keskimäärin 12⁄3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2010–2012, eivät myöskään ole 126 artiklan 7 kohdan mukaisesti annetun neuvoston suosituksen mukaan riittäviä, vaan niitä on vahvistettava lisätoimenpiteillä, jos vuosiksi 2010 ja 2011 kaavailtu suhteellisen vahva kasvu ei toteudu, jotta liiallinen alijäämä saadaan varmasti korjattua viimeistään vuonna 2012 neuvoston suosituksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(15)

Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia vuonna 2010 noudattaa pääpiirteissään 16 päivänä helmikuuta 2010 annettuja 126 artiklan 7 kohdan mukaisia neuvoston suosituksia. Vuodesta 2011 alkaen julkisen talouden strategia ei, riskit huomioon ottaen, välttämättä noudata täysin neuvoston suositusta. Riskejä liittyy erityisesti vuoden 2010 mahdollisesti optimistisiin makrotalouden näkymiin ja siihen, ettei suunniteltuun vakautukseen kahtena viimeisenä vuonna tarvittavia toimenpiteitä ole eritelty. Riskejä lisää vielä epävarmuus suunniteltujen menonalennusten toteutumisesta. Suunnitellut julkisen talouden toimet, jotka ovat keskimäärin 12⁄3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2010–2012, eivät myöskään ole 126 artiklan 7 kohdan mukaisesti annetun neuvoston suosituksen mukaan riittäviä, vaan niitä on vahvistettava lisätoimenpiteillä, jos vuosiksi 2010 ja 2011 kaavailtu suhteellisen vahva kasvu ei toteudu, jotta liiallinen alijäämä saadaan varmasti korjattua viimeistään vuonna 2012 neuvoston suosituksen mukaisesti.

| (16) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin vapaaehtoisia tietoja. Neuvosto myös kehotti Liettuaa 126 artiklan 7 kohdan mukaisissa, 16 päivänä helmikuuta 2010 annetuissa liiallisen alijäämän tilanteen lopettamista koskevissa suosituksissaan raportoimaan neuvoston suositusten täytäntöönpanossa tapahtuneesta edistyksestä lähentymisohjelmien tarkistuksiin sisällytettävässä erillisessä kohdassa. Liettua on pääosin noudattanut tätä suositusta, sillä puutteita on vain vapaaehtoisesti annettavissa tiedoissa. |
| --- | --- |

(16)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin vapaaehtoisia tietoja. Neuvosto myös kehotti Liettuaa 126 artiklan 7 kohdan mukaisissa, 16 päivänä helmikuuta 2010 annetuissa liiallisen alijäämän tilanteen lopettamista koskevissa suosituksissaan raportoimaan neuvoston suositusten täytäntöönpanossa tapahtuneesta edistyksestä lähentymisohjelmien tarkistuksiin sisällytettävässä erillisessä kohdassa. Liettua on pääosin noudattanut tätä suositusta, sillä puutteita on vain vapaaehtoisesti annettavissa tiedoissa.

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että Liettua on vakauttanut julkista taloutta päättäväisesti vuonna 2009 taloustilanteen heikennyttyä merkittävästi ja on siten tukenut talouden sopeutumista ja ongelmatonta osallistumista ERM II -mekanismiin sekä liiallisen alijäämän korjaamista. Talous on nyt nousemassa vakavasta taantumasta, mutta keskimääräisen kasvun ennakoidaan pysyvän keskipitkällä aikavälillä selvästi vaisumpana kuin edellisen suhdanteen huippuvuosina. Vuonna 2009 toteutetut vakauttamistoimet ovat jo sopeuttaneet julkista taloutta merkittävästi keskipitkällä aikavälillä odotettavissa olevaan heikomman kasvun tilanteeseen. Tarvittavaa lisävakautusta saataisiin menojen tiukemmasta valvonnasta ja keskipitkän aikavälin talousarviokehyksen vahvistamisesta. Ohjelman tavoitteena on julkisen talouden alijäämän supistaminen asteittain vuodesta 2010 siten, että liiallinen alijäämä saadaan neuvoston suosituksen mukaisesti korjattua viimeistään vuonna 2012, vaikkakin julkisen talouden tuloksiin liittyy heikkenemisriskejä koko ohjelmakauden ajan.

Edellä esitetyn arvion ja SEUT-sopimuksen 126 artiklan mukaisen 16 päivänä helmikuuta 2010 annetun suosituksen perusteella sekä ottaen huomioon tarve varmistaa kestävä lähentyminen ja ongelmaton osallistuminen ERM II -mekanismiin Liettuaa kehotetaan

| i) | panemaan tinkimättömästi toimeen talousarviossa suunnitellut korjaavat toimenpiteet ja etsimään lisätoimenpiteitä vuonna 2010, jos niitä tarvitaan suunniteltuun vakauttamiseen; |
| --- | --- |

i)

panemaan tinkimättömästi toimeen talousarviossa suunnitellut korjaavat toimenpiteet ja etsimään lisätoimenpiteitä vuonna 2010, jos niitä tarvitaan suunniteltuun vakauttamiseen;

| ii) | täsmentämään toimenpiteet, joita tarvitaan tukemaan edellytettyä, neuvoston 126 artiklan 7 kohdan perusteella suosittelemaa sopeutusta koko ohjelmakaudella, sekä varautumaan siihen, että tarvitaan uusia vakauttamistoimia, jos riskit, jotka liittyvät siihen, että ohjelmaan sisältyvä makrotalouden skenaario on 126 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen taustalla olevaa skenaariota suotuisampi, toteutuvat; |
| --- | --- |

ii)

täsmentämään toimenpiteet, joita tarvitaan tukemaan edellytettyä, neuvoston 126 artiklan 7 kohdan perusteella suosittelemaa sopeutusta koko ohjelmakaudella, sekä varautumaan siihen, että tarvitaan uusia vakauttamistoimia, jos riskit, jotka liittyvät siihen, että ohjelmaan sisältyvä makrotalouden skenaario on 126 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen taustalla olevaa skenaariota suotuisampi, toteutuvat;

| iii) | toteuttamaan suunnitellut sosiaaliturvajärjestelmän uudistukset, eläkeuudistus mukaan luettuna, alentaakseen julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvia suuria riskejä, jotka johtuvat eläkemenojen merkittäväksi ennustetusta kasvusta tulevina vuosikymmeninä; |
| --- | --- |

iii)

toteuttamaan suunnitellut sosiaaliturvajärjestelmän uudistukset, eläkeuudistus mukaan luettuna, alentaakseen julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvia suuria riskejä, jotka johtuvat eläkemenojen merkittäväksi ennustetusta kasvusta tulevina vuosikymmeninä;

| iv) | tehostamaan julkisen talouden ohjausjärjestelmää ja lisäämään avoimuutta kehittämällä keskipitkän aikavälin talousarviokehystä, parantamalla julkistalouden tilaa koskevaa raportointia sekä varmistamalla talousarvioindikaattoreiden vertailtavuus kassa- ja suoriteperusteisesti. |
| --- | --- |

iv)

tehostamaan julkisen talouden ohjausjärjestelmää ja lisäämään avoimuutta kehittämällä keskipitkän aikavälin talousarviokehystä, parantamalla julkistalouden tilaa koskevaa raportointia sekä varmistamalla talousarvioindikaattoreiden vertailtavuus kassa- ja suoriteperusteisesti.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (%-muutos) | LO tammikuu 2010 | 2,8 | –15,0 | 1,6 | 3,2 | 1,2 |
| KOM marraskuu 2009 | 2,8 | –18,1 | –3,9 | 2,5 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2009 | 3,5 | –4,8 | –0,2 | 4,5 | tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO tammikuu 2010 | 11,1 | 4,2 | –1 | 1 | 1,5 |
| KOM marraskuu 2009 | 11,1 | 3,9 | –0,7 | 1,0 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2009 | 11,2 | 5,4 | 3,6 | –0,1 | tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu (4)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO tammikuu 2010 | 8,8 | –7,7 | –5,9 | –2,9 | –1,7 |
| KOM marraskuu 2009 (5) | 11,8 | –8,2 | –10,8 | –8,2 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2009 | 5,4 | –2,8 | –5,7 | –4,0 | tieto puuttuu |
| Nettoluotonanto ulkomaille / nettoluotonotto ulkomailta
  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2010 | –10,2 | 3,7 | 7,5 | 5,3 | 4,3 |
| KOM marraskuu 2009 | –10,6 | 3,3 | 4,8 | 4,3 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2009 | –10,2 | –1,8 | –4,7 | –5,7 | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden tulot
  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2010 | 34,2 | 34,3 | 36,2 | 35,6 | 35,7 |
| KOM marraskuu 2009 | 34,2 | 36,1 | 36,8 | 36,3 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2009 | 33,8 | 35,8 | 37,3 | 36,4 | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden menot
  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2010 | 37,4 | 43,4 | 44,3 | 41,4 | 38,7 |
| KOM marraskuu 2009 | 37,4 | 45,9 | 46,0 | 46,0 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2009 | 36,7 | 37,8 | 38,3 | 36,4 | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2010 | –3,2 | –9,1 | –8,1 | –5,8 | –3,0 |
| KOM marraskuu 2009 | –3,2 | –9,8 | –9,2 | –9,7 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2009 | –2,9 | –2,1 | –1,0 | 0,0 | tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2010 | –2,6 | –7,8 | –6,2 | –3,6 | –0,6 |
| KOM marraskuu 2009 | –2,6 | –8,4 | –7,0 | –7,1 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2009 | –2,3 | –1,2 | 0,0 | 1,1 | tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (6)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2010 | –5,6 | –7,0 | –6,5 | –5,0 | –2,6 |
| KOM marraskuu 2009 | –6,4 | –7,6 | –6,3 | –7,5 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2009 | –4,4 | –1,3 | 0,5 | 1,1 | tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (6)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2010 | –6,0 | –7,2 | –6,8 | –4,8 | –2,3 |
| KOM marraskuu 2009 | –6,3 | –8,0 | –7,0 | –7,5 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2009 | –4,9 | –1,8 | 0,1 | 1,1 | tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2010 | 15,6 | 29,5 | 36,6 | 39,8 | 41,0 |
| KOM marraskuu 2009 | 15,6 | 29,9 | 40,7 | 49,3 | tieto puuttuu |
| LO tammikuu 2009 | 15,3 | 16,9 | 18,1 | 17,1 | tieto puuttuu |
| Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2009 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2008

2009

2010

2011

2012

BKT:n määrä

(%-muutos)

LO tammikuu 2010

2,8

–15,0

1,6

3,2

1,2

KOM marraskuu 2009

2,8

–18,1

–3,9

2,5

tieto puuttuu

LO tammikuu 2009

3,5

–4,8

–0,2

4,5

tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

LO tammikuu 2010

11,1

4,2

–1

1

1,5

KOM marraskuu 2009

11,1

3,9

–0,7

1,0

tieto puuttuu

LO tammikuu 2009

11,2

5,4

3,6

–0,1

tieto puuttuu

Tuotantokuilu (4)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO tammikuu 2010

8,8

–7,7

–5,9

–2,9

–1,7

KOM marraskuu 2009 (5)

11,8

–8,2

–10,8

–8,2

tieto puuttuu

LO tammikuu 2009

5,4

–2,8

–5,7

–4,0

tieto puuttuu

Nettoluotonanto ulkomaille / nettoluotonotto ulkomailta

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2010

–10,2

3,7

7,5

5,3

4,3

KOM marraskuu 2009

–10,6

3,3

4,8

4,3

tieto puuttuu

LO tammikuu 2009

–10,2

–1,8

–4,7

–5,7

tieto puuttuu

Julkisen talouden tulot

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2010

34,2

34,3

36,2

35,6

35,7

KOM marraskuu 2009

34,2

36,1

36,8

36,3

tieto puuttuu

LO tammikuu 2009

33,8

35,8

37,3

36,4

tieto puuttuu

Julkisen talouden menot

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2010

37,4

43,4

44,3

41,4

38,7

KOM marraskuu 2009

37,4

45,9

46,0

46,0

tieto puuttuu

LO tammikuu 2009

36,7

37,8

38,3

36,4

tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2010

–3,2

–9,1

–8,1

–5,8

–3,0

KOM marraskuu 2009

–3,2

–9,8

–9,2

–9,7

tieto puuttuu

LO tammikuu 2009

–2,9

–2,1

–1,0

0,0

tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2010

–2,6

–7,8

–6,2

–3,6

–0,6

KOM marraskuu 2009

–2,6

–8,4

–7,0

–7,1

tieto puuttuu

LO tammikuu 2009

–2,3

–1,2

0,0

1,1

tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (6)

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2010

–5,6

–7,0

–6,5

–5,0

–2,6

KOM marraskuu 2009

–6,4

–7,6

–6,3

–7,5

tieto puuttuu

LO tammikuu 2009

–4,4

–1,3

0,5

1,1

tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (6)

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2010

–6,0

–7,2

–6,8

–4,8

–2,3

KOM marraskuu 2009

–6,3

–8,0

–7,0

–7,5

tieto puuttuu

LO tammikuu 2009

–4,9

–1,8

0,1

1,1

tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2010

15,6

29,5

36,6

39,8

41,0

KOM marraskuu 2009

15,6

29,9

40,7

49,3

tieto puuttuu

LO tammikuu 2009

15,3

16,9

18,1

17,1

tieto puuttuu

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2009 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan huomioon komission yksiköiden syksyn 2009 talousennuste mutta myös muita sittemmin käyttöön tulleita tietoja.

(3)  Julkisen talouden kestävyyttä koskevissa 10 päivänä marraskuuta 2009 antamissaan päätelmissä ”neuvosto kehottaa jäsenvaltioita kiinnittämään huomiota kestävyyteen tähtääviin strategioihin tulevissa vakaus- ja lähentymisohjelmissaan” ja ”pyytää komissiota yhdessä talouspoliittisen komitean ja talous- ja rahoituskomitean kanssa kehittämään edelleen menetelmiä julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden arvioimiseksi hyvissä ajoin ennen julkisen talouden kestävyyttä koskevan seuraavan kertomuksen laatimista”. Kyseinen kertomus on määrä laatia vuonna 2012.

(4)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(5)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 3,0 % vuonna 2008, – 0,2 % vuonna 2009, – 1,2 % vuonna 2010 ja – 0,3 % vuonna 2011.

(6)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat BKT:hen suhteutettuina 0,5 % vuonna 2008, 0,2 % vuonna 2009 ja 0,3 % vuonna 2010 (kaikki alijäämää supistavia) ja 0,3 % vuonna 2011 ja 0,3 % vuonna 2012, kaikki alijäämää supistavia uusimman ohjelman mukaan, ja 0,1 % vuonna 2008, 0,6 % vuonna 2009 ja 0,7 % vuonna 2010, kaikki alijäämää supistavia komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteen mukaan.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2009 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 2.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 143/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 143/12

---

NEUVOSTON LAUSUNTO

Luxemburgin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2009–2014

2010/C 143/03

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 26 päivänä huhtikuuta 2010 Luxemburgin tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2009–2014. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 26 päivänä huhtikuuta 2010 Luxemburgin tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2009–2014.

| (2) | Kriisi on koetellut Luxemburgin taloutta ankarasti. Kokonaistuotannon reaalikasvu supistui vuoden 2008 nollakasvun jälkeen viimeisimpien arvioiden mukaan 3,9 prosenttia vuonna 2009, kun kaikki kysyntätekijät julkisia menoja lukuun ottamatta romahtivat. Nettoviennin osuus säilyi positiivisena tuonnin vähentyessä vielä vientiä enemmän todennäköisesti laiteinvestointien hiipumisen vuoksi. Kriisi näyttää vaikuttaneen rahoitusalaan odotettua vähemmän, vaikka Luxemburgin viranomaisten oli toteutettava vuoden 2008 lopussa toimenpiteitä, joilla tuettiin kahta kansainvälisiin konserneihin kuuluvaa maan suurinta pankkia. Työllisyys kasvoi vielä keskimäärin 1,2 prosenttia vuonna 2009, mutta tämä johtui yksinomaan vuoden 2008 erittäin voimakkaan kasvun (+ 4,7 %) kerrannaisvaikutuksista. Rahoitusalalla työllisyys laski vain hieman, kun taas teollisuuden parissa laskua oli paljon enemmän. Työttömyys kasvoi vuoden 2008 4,9 prosentista keskimäärin 5,7 prosenttiin vuonna 2009 huolimatta lyhennetyn työajan laajamittaisesta soveltamisesta, jota viranomaiset kannustivat. Luxemburgin suurimpana haasteena nykyisessä suhdannetilanteessa on pitää yllä ja kehittää suotuisia edellytyksiä, jotka ovat tehneet mahdolliseksi viimeisten 25 vuoden aikaisen huomattavan kasvun. Kasvu perustana on ollut maan jatkuvan erikoistuminen palveluihin ja varsinkin rahoituspalveluihin. Huomiota on myös kiinnitettävä finanssipolitiikan pitkän aikavälin kehitykseen. Menot ovat kasvaneet melko voimakkaasti viime vuosina, ja jatkuvat ylijäämät ovat olleet mahdollisia pääasiassa suurten tulojen ansiosta. Tulojen säilyminen suurina on kuitenkin epävarmaa. Ikääntymiseen liittyvien menojen kasvun ennustetaan olevan koko EU:n suurimpia paljolti maan eläkejärjestelmän avokätisyyden vuoksi. |
| --- | --- |

(2)

Kriisi on koetellut Luxemburgin taloutta ankarasti. Kokonaistuotannon reaalikasvu supistui vuoden 2008 nollakasvun jälkeen viimeisimpien arvioiden mukaan 3,9 prosenttia vuonna 2009, kun kaikki kysyntätekijät julkisia menoja lukuun ottamatta romahtivat. Nettoviennin osuus säilyi positiivisena tuonnin vähentyessä vielä vientiä enemmän todennäköisesti laiteinvestointien hiipumisen vuoksi. Kriisi näyttää vaikuttaneen rahoitusalaan odotettua vähemmän, vaikka Luxemburgin viranomaisten oli toteutettava vuoden 2008 lopussa toimenpiteitä, joilla tuettiin kahta kansainvälisiin konserneihin kuuluvaa maan suurinta pankkia. Työllisyys kasvoi vielä keskimäärin 1,2 prosenttia vuonna 2009, mutta tämä johtui yksinomaan vuoden 2008 erittäin voimakkaan kasvun (+ 4,7 %) kerrannaisvaikutuksista. Rahoitusalalla työllisyys laski vain hieman, kun taas teollisuuden parissa laskua oli paljon enemmän. Työttömyys kasvoi vuoden 2008 4,9 prosentista keskimäärin 5,7 prosenttiin vuonna 2009 huolimatta lyhennetyn työajan laajamittaisesta soveltamisesta, jota viranomaiset kannustivat. Luxemburgin suurimpana haasteena nykyisessä suhdannetilanteessa on pitää yllä ja kehittää suotuisia edellytyksiä, jotka ovat tehneet mahdolliseksi viimeisten 25 vuoden aikaisen huomattavan kasvun. Kasvu perustana on ollut maan jatkuvan erikoistuminen palveluihin ja varsinkin rahoituspalveluihin. Huomiota on myös kiinnitettävä finanssipolitiikan pitkän aikavälin kehitykseen. Menot ovat kasvaneet melko voimakkaasti viime vuosina, ja jatkuvat ylijäämät ovat olleet mahdollisia pääasiassa suurten tulojen ansiosta. Tulojen säilyminen suurina on kuitenkin epävarmaa. Ikääntymiseen liittyvien menojen kasvun ennustetaan olevan koko EU:n suurimpia paljolti maan eläkejärjestelmän avokätisyyden vuoksi.

| (3) | Vaikka toteutuneen BKT:n supistuminen kriisitilanteessa on paljolti syklistä, potentiaalisen tuotannon tasossa on myös tapahtunut taantumista. Kriisi voi lisäksi vaikuttaa potentiaaliseen kasvuun keskipitkällä aikavälillä, kun investoinnit vähenevät, luotonsaanti tiukentuu, rakennetyöttömyys lisääntyy ja rahoitustoiminnan kasvu hidastuu pysyvästi kaikkialla maailmassa. Talouskriisin lisäksi myös väestön ikääntymisellä on kielteiset vaikutukset potentiaaliseen tuotantoon ja julkisen talouden kestävyyteen. Tätä taustaa vasten on olennaisen tärkeää kiihdyttää rakenneuudistusten vauhtia potentiaalisen kasvun tukemiseksi. Luxemburgin on erityisen tärkeää korottaa vakinaisen väestön työllisyysastetta, parantaa liiketoimintaympäristön houkuttavuutta, edistää palkkakehitystä, jossa otetaan huomioon työvoimakustannusten huomattava nousu viime vuosien aikana, ja toteuttaa edelleen toimia T&K-toiminnan lisäämiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Vaikka toteutuneen BKT:n supistuminen kriisitilanteessa on paljolti syklistä, potentiaalisen tuotannon tasossa on myös tapahtunut taantumista. Kriisi voi lisäksi vaikuttaa potentiaaliseen kasvuun keskipitkällä aikavälillä, kun investoinnit vähenevät, luotonsaanti tiukentuu, rakennetyöttömyys lisääntyy ja rahoitustoiminnan kasvu hidastuu pysyvästi kaikkialla maailmassa. Talouskriisin lisäksi myös väestön ikääntymisellä on kielteiset vaikutukset potentiaaliseen tuotantoon ja julkisen talouden kestävyyteen. Tätä taustaa vasten on olennaisen tärkeää kiihdyttää rakenneuudistusten vauhtia potentiaalisen kasvun tukemiseksi. Luxemburgin on erityisen tärkeää korottaa vakinaisen väestön työllisyysastetta, parantaa liiketoimintaympäristön houkuttavuutta, edistää palkkakehitystä, jossa otetaan huomioon työvoimakustannusten huomattava nousu viime vuosien aikana, ja toteuttaa edelleen toimia T&K-toiminnan lisäämiseksi.

| (4) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu on vuoden 2009 3,9 prosentin supistumisen jälkeen 2,5 prosenttia vuonna 2010. Tämän jälkeen kasvua on keskimäärin 2,9 prosenttia vuodessa jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Tämänhetkisten tietojen (2) perusteella skenaario näyttää perustuvan jossain määrin optimistisiin kasvuoletuksiin vuonna 2010 siitäkin huolimatta, että vuoden 2009 kolmannen neljänneksen odotettua paremmat luvut otettaisiin huomioon. Vuosina 2011–2014 ohjelman kasvuennusteet ovat jokseenkin realistisia potentiaalista kasvua koskevien komission yksiköiden arvioiden ja tuotantokuilun asteittaista sulkeutumista koskevan oletuksen perusteella. Myös ohjelman työllisyys-, työttömyys- ja inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. |
| --- | --- |

(4)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu on vuoden 2009 3,9 prosentin supistumisen jälkeen 2,5 prosenttia vuonna 2010. Tämän jälkeen kasvua on keskimäärin 2,9 prosenttia vuodessa jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Tämänhetkisten tietojen (2) perusteella skenaario näyttää perustuvan jossain määrin optimistisiin kasvuoletuksiin vuonna 2010 siitäkin huolimatta, että vuoden 2009 kolmannen neljänneksen odotettua paremmat luvut otettaisiin huomioon. Vuosina 2011–2014 ohjelman kasvuennusteet ovat jokseenkin realistisia potentiaalista kasvua koskevien komission yksiköiden arvioiden ja tuotantokuilun asteittaista sulkeutumista koskevan oletuksen perusteella. Myös ohjelman työllisyys-, työttömyys- ja inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

| (5) | Ohjelmassa julkisen talouden vuoden 2009 alijäämäksi arvioidaan 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tuntuva heikkeneminen vuoden 2008 2,5 prosentin ylijäämästä suhteessa BKT:hen johtui lähinnä julkisten menojen lähes 5 prosenttiyksikön kasvusta suhteessa BKT:hen. Kasvu kompensoitui vain osittain tulosuhteen nousulla (joka puolestaan johtui pelkästään nimellisen BKT:n vielä tulojakin suuremmasta laskusta). Menosuhteen nousu johtuu suurelta osin kriisin vaikutuksesta automaattisten vakauttajien kautta julkiseen talouteen, mutta myös elvytystoimista, joiden vaikutus on 1,75 prosenttia suhteessa BKT:hen ja jotka hallitus hyväksyi Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti. Näihin toimiin kuului pääasiassa julkisten investointiohjelmien tuntuva nopeuttaminen ja merkittäviä pysyviä veroleikkauksia erityisesti henkilökohtaisessa tuloverotuksessa. Ohjelman mukaan finanssipolitiikan on tarkoitus säilyä kannustavana vuonna 2010, mikä on Luxemburgin suhteellisen suotuisan julkisen ja muun talouden tilanteen perusteella Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaista. Vuoden 2011 jälkeistä aikaa koskevat ohjelman ennusteet, jotka perustuvat oletukseen politiikan säilymisestä muuttumattomana, eivät kuitenkaan heijasta neuvoston suosittaman irtautumisstrategian mukaista rajoittavaa viritystä, vaikka ohjelmassa todetaankin, että viranomaiset aikovat toteuttaa korjaavia toimia. |
| --- | --- |

(5)

Ohjelmassa julkisen talouden vuoden 2009 alijäämäksi arvioidaan 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tuntuva heikkeneminen vuoden 2008 2,5 prosentin ylijäämästä suhteessa BKT:hen johtui lähinnä julkisten menojen lähes 5 prosenttiyksikön kasvusta suhteessa BKT:hen. Kasvu kompensoitui vain osittain tulosuhteen nousulla (joka puolestaan johtui pelkästään nimellisen BKT:n vielä tulojakin suuremmasta laskusta). Menosuhteen nousu johtuu suurelta osin kriisin vaikutuksesta automaattisten vakauttajien kautta julkiseen talouteen, mutta myös elvytystoimista, joiden vaikutus on 1,75 prosenttia suhteessa BKT:hen ja jotka hallitus hyväksyi Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti. Näihin toimiin kuului pääasiassa julkisten investointiohjelmien tuntuva nopeuttaminen ja merkittäviä pysyviä veroleikkauksia erityisesti henkilökohtaisessa tuloverotuksessa. Ohjelman mukaan finanssipolitiikan on tarkoitus säilyä kannustavana vuonna 2010, mikä on Luxemburgin suhteellisen suotuisan julkisen ja muun talouden tilanteen perusteella Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaista. Vuoden 2011 jälkeistä aikaa koskevat ohjelman ennusteet, jotka perustuvat oletukseen politiikan säilymisestä muuttumattomana, eivät kuitenkaan heijasta neuvoston suosittaman irtautumisstrategian mukaista rajoittavaa viritystä, vaikka ohjelmassa todetaankin, että viranomaiset aikovat toteuttaa korjaavia toimia.

| (6) | Julkisen talouden alijäämän ennustetaan kasvavan 3,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Heikkenemisen taustalla on menojen kasvu 0,9 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ja tulojen väheneminen 2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Menojen kasvu johtuu pääasiassa suuremmista menoista seuraavilla aloilla: koulutus (0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen), perhepolitiikka (0,25 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen) ja julkiset infrastruktuurit (0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen). Tulojen väheneminen on seurausta välittömistä veroista saatavien tulojen laskusta (1,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen), joka on liitettävissä ennen kaikkea kriisin yhtiöveroon kohdistuviin seurauksiin. Lisäksi yhtiövero alennettiin 22 prosentista 21 prosenttiin. Tästä koituva ennakkovaikutus on likimain 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Tulojen väheneminen johtuu myös vähäisemmässä määrin välillisten verojen laskusta (0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen) ja sosiaaliturvamaksujen vähenemisestä (0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen). Koska vuoden 2009 alijäämää on tarkistettu alaspäin 1,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen talousarviossa esitettyyn arvioon verrattuna mutta vuoden 2010 alijäämätavoitetta 0,5 prosenttiyksikköä, ohjelmassa ennustetaan julkisen talouden rahoitusaseman heikkenevän 2,8 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2010 (verrattuna talousarviossa esitettyyn 2,1 prosenttiyksikköön). Rakenteellinen rahoitusasema (eli yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti ohjelmassa annettujen tietojen perusteella laskettu suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) heikkenee vuoden 2009 noin 1 prosentin ylijäämästä suhteessa BKT:hen noin 3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(6)

Julkisen talouden alijäämän ennustetaan kasvavan 3,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Heikkenemisen taustalla on menojen kasvu 0,9 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ja tulojen väheneminen 2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Menojen kasvu johtuu pääasiassa suuremmista menoista seuraavilla aloilla: koulutus (0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen), perhepolitiikka (0,25 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen) ja julkiset infrastruktuurit (0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen). Tulojen väheneminen on seurausta välittömistä veroista saatavien tulojen laskusta (1,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen), joka on liitettävissä ennen kaikkea kriisin yhtiöveroon kohdistuviin seurauksiin. Lisäksi yhtiövero alennettiin 22 prosentista 21 prosenttiin. Tästä koituva ennakkovaikutus on likimain 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Tulojen väheneminen johtuu myös vähäisemmässä määrin välillisten verojen laskusta (0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen) ja sosiaaliturvamaksujen vähenemisestä (0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen). Koska vuoden 2009 alijäämää on tarkistettu alaspäin 1,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen talousarviossa esitettyyn arvioon verrattuna mutta vuoden 2010 alijäämätavoitetta 0,5 prosenttiyksikköä, ohjelmassa ennustetaan julkisen talouden rahoitusaseman heikkenevän 2,8 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2010 (verrattuna talousarviossa esitettyyn 2,1 prosenttiyksikköön). Rakenteellinen rahoitusasema (eli yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti ohjelmassa annettujen tietojen perusteella laskettu suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) heikkenee vuoden 2009 noin 1 prosentin ylijäämästä suhteessa BKT:hen noin 3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

| (7) | Vuoden 2010 jälkeiselle kaudelle ohjelmassa esitetään täysin kattava julkisen talouden skenaario, joka perustuu oletukseen politiikan säilymisestä muuttumattomana. Skenaarion mukaan julkisen talouden alijäämä kasvaa aluksi 5,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011, jonka jälkeen se supistuu hitaasti 4,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012 ja edelleen 4,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2013. Vuonna 2014 alijäämä on 3,1 prosenttia suhteessa BKT:hen kriisin vaikutusten hiipuessa vähitellen. Skenaarion mukaan julkisen talouden alijäämä pysyttelisi näin ollen yli 3 prosentissa suhteessa BKT:hen ohjelmakauden loppuun asti. Alijäämä supistuu automaattisesti sen seurauksena, että tulot elpyvät vähitellen ja menosuhde supistuu hieman. Tulosuhteen ennakoidaan nousevan hieman vuoden 2011 pohjalukemasta eli 38,1 prosentista suhteessa BKT:hen 39,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tämä johtuu pääasiassa välittömistä veroista, joiden odotetaan kasvavan jälleen vuodesta 2011, jolloin tuloihin kohdistuvien kriisin viivästyneiden vaikutusten oletetaan saavuttavan huippunsa. Samaan aikaan menosuhteen ennakoidaan supistuvan hieman vuoden 2010 huippulukemasta eli 43,6 prosentista suhteessa BKT:hen 42,7 prosenttiin vuonna 2014 kasvun kiihtyessä asteittain. Rakenteellinen alijäämä (jonka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen) syvenee aluksi 2,25 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2010 noin 3,5 prosenttiin vuonna 2011, jolloin kokonaisalijäämä on huipussaan eli 5,0 prosentissa suhteessa BKT:hen. Tämän jälkeen rakenteellinen alijäämä supistuu vuonna 2014 hieman eli 2,25 prosenttiin suhteessa BKT:hen kokonaisalijäämän supistumisen seurauksena. Ohjelmassa todetaan, että julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian tärkeimpänä tavoitteena on saada julkinen talous takaisin tasapainoon viimeistään vuonna 2014 supistamalla kokonaisalijäämää vuosittain noin 1 prosenttiyksikön suhteessa BKT:hen. Tähän sopeutusuraan liittyviä tulo- ja menotasoja sekä tukitoimenpiteitä koskevat tiedot ilmoitetaan kuitenkin vasta myöhemmin sen jälkeen, kun työmarkkinaosapuolten kuuleminen on saatu päätökseen tämän vuoden huhtikuun loppupuolella.
  Ohjelmassa todetaan, että väestön ikääntymiseen liittyvien epäsuorien vastuiden merkittävyyden vuoksi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite on muutettu 0,8 prosentin rakenteellisesta alijäämästä suhteessa BKT:hen 0,5 prosentin rakenteelliseksi ylijäämäksi suhteessa BKT:hen. Tuoreimmat ennusteet ja velkataso huomioon ottaen vaikuttaa siltä, että keskipitkän aikavälin tavoitteessa ei ole otettu riittävästi huomioon ikääntymiseen liittyviä epäsuoria vastuita huolimatta siitä, että velka alittaa perussopimuksessa määrätyn viitearvon. Ohjelmassa ei ennakoida keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista ohjelmakaudella. |
| --- | --- |

(7)

Vuoden 2010 jälkeiselle kaudelle ohjelmassa esitetään täysin kattava julkisen talouden skenaario, joka perustuu oletukseen politiikan säilymisestä muuttumattomana. Skenaarion mukaan julkisen talouden alijäämä kasvaa aluksi 5,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011, jonka jälkeen se supistuu hitaasti 4,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012 ja edelleen 4,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2013. Vuonna 2014 alijäämä on 3,1 prosenttia suhteessa BKT:hen kriisin vaikutusten hiipuessa vähitellen. Skenaarion mukaan julkisen talouden alijäämä pysyttelisi näin ollen yli 3 prosentissa suhteessa BKT:hen ohjelmakauden loppuun asti. Alijäämä supistuu automaattisesti sen seurauksena, että tulot elpyvät vähitellen ja menosuhde supistuu hieman. Tulosuhteen ennakoidaan nousevan hieman vuoden 2011 pohjalukemasta eli 38,1 prosentista suhteessa BKT:hen 39,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tämä johtuu pääasiassa välittömistä veroista, joiden odotetaan kasvavan jälleen vuodesta 2011, jolloin tuloihin kohdistuvien kriisin viivästyneiden vaikutusten oletetaan saavuttavan huippunsa. Samaan aikaan menosuhteen ennakoidaan supistuvan hieman vuoden 2010 huippulukemasta eli 43,6 prosentista suhteessa BKT:hen 42,7 prosenttiin vuonna 2014 kasvun kiihtyessä asteittain. Rakenteellinen alijäämä (jonka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen) syvenee aluksi 2,25 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2010 noin 3,5 prosenttiin vuonna 2011, jolloin kokonaisalijäämä on huipussaan eli 5,0 prosentissa suhteessa BKT:hen. Tämän jälkeen rakenteellinen alijäämä supistuu vuonna 2014 hieman eli 2,25 prosenttiin suhteessa BKT:hen kokonaisalijäämän supistumisen seurauksena. Ohjelmassa todetaan, että julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian tärkeimpänä tavoitteena on saada julkinen talous takaisin tasapainoon viimeistään vuonna 2014 supistamalla kokonaisalijäämää vuosittain noin 1 prosenttiyksikön suhteessa BKT:hen. Tähän sopeutusuraan liittyviä tulo- ja menotasoja sekä tukitoimenpiteitä koskevat tiedot ilmoitetaan kuitenkin vasta myöhemmin sen jälkeen, kun työmarkkinaosapuolten kuuleminen on saatu päätökseen tämän vuoden huhtikuun loppupuolella.

Ohjelmassa todetaan, että väestön ikääntymiseen liittyvien epäsuorien vastuiden merkittävyyden vuoksi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite on muutettu 0,8 prosentin rakenteellisesta alijäämästä suhteessa BKT:hen 0,5 prosentin rakenteelliseksi ylijäämäksi suhteessa BKT:hen. Tuoreimmat ennusteet ja velkataso huomioon ottaen vaikuttaa siltä, että keskipitkän aikavälin tavoitteessa ei ole otettu riittävästi huomioon ikääntymiseen liittyviä epäsuoria vastuita huolimatta siitä, että velka alittaa perussopimuksessa määrätyn viitearvon. Ohjelmassa ei ennakoida keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista ohjelmakaudella.

| (8) | Julkisen talouden toteutuma voi olla vuonna 2010 hiukan ohjelmassa ennakoitua parempi. Julkista taloutta on siitä huolimatta syytä vakauttaa suunnitelmien mukaisesti vuosina 2011–2014. Mahdollisesti parempi toteutuma vuonna 2010 liittyy perusvaikutukseen, joka on seurausta alijäämän tarkistamisesta alaspäin 1,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2009 (vuoden 2010 talousarviossa esitetystä alkuperäisestä alijäämäennusteesta), mikä ei ole johtanut kokonaisuudessaan parempaan tulokseen vuonna 2010. Sen vuoksi julkisen talouden rahoitusaseman ennustetaan nyt heikkenevän 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010, kun talousarviossa esitetty ennuste oli 2,1 prosenttia. Ennen kriisiä Luxemburgin julkisen talouden toteutumat olivat usein ennakoitua parempia. Skenaario, joka perustuu politiikan säilymiseen muuttumattomana, edustaa realistista kuvaa julkisen talouden kehityksestä vuosina 2011–2014. Sen mukaan makrotalouden näkymiin liittyvät negatiiviset riskit jokseenkin tasapainottavat mahdollista positiivista perusvaikutusta. Vaihtoehtoista sopeutusuraa, jonka tavoitteena on supistaa julkisen talouden alijäämä alle 3 prosenttiin viimeistään vuonna 2014, ei ole mahdollista arvioida. Tämä johtuu siitä, että ennakoituihin alijäämiin liittyviä tulo- ja menotasoja ja suunnitellun vakautuksen saavuttamiseksi tarvittavia toimenpiteitä koskevat tiedot puuttuvat. |
| --- | --- |

(8)

Julkisen talouden toteutuma voi olla vuonna 2010 hiukan ohjelmassa ennakoitua parempi. Julkista taloutta on siitä huolimatta syytä vakauttaa suunnitelmien mukaisesti vuosina 2011–2014. Mahdollisesti parempi toteutuma vuonna 2010 liittyy perusvaikutukseen, joka on seurausta alijäämän tarkistamisesta alaspäin 1,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2009 (vuoden 2010 talousarviossa esitetystä alkuperäisestä alijäämäennusteesta), mikä ei ole johtanut kokonaisuudessaan parempaan tulokseen vuonna 2010. Sen vuoksi julkisen talouden rahoitusaseman ennustetaan nyt heikkenevän 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010, kun talousarviossa esitetty ennuste oli 2,1 prosenttia. Ennen kriisiä Luxemburgin julkisen talouden toteutumat olivat usein ennakoitua parempia. Skenaario, joka perustuu politiikan säilymiseen muuttumattomana, edustaa realistista kuvaa julkisen talouden kehityksestä vuosina 2011–2014. Sen mukaan makrotalouden näkymiin liittyvät negatiiviset riskit jokseenkin tasapainottavat mahdollista positiivista perusvaikutusta. Vaihtoehtoista sopeutusuraa, jonka tavoitteena on supistaa julkisen talouden alijäämä alle 3 prosenttiin viimeistään vuonna 2014, ei ole mahdollista arvioida. Tämä johtuu siitä, että ennakoituihin alijäämiin liittyviä tulo- ja menotasoja ja suunnitellun vakautuksen saavuttamiseksi tarvittavia toimenpiteitä koskevat tiedot puuttuvat.

| (9) | Velkasuhde kaksinkertaistui vuoden 2007 6,6 prosentista suhteessa BKT:hen 13,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008 pääasiassa rahoitusalalle myönnetyn rahoitustuen seurauksena. Ohjelmassa ennakoidaan velkasuhteen kasvavan edelleen vuoden 2009 14,9 prosentista suhteessa BKT:hen 37,4 prosenttiin vuonna 2014. Kasvu ylittää ennakoitujen alijäämien yhteenlasketun määrän keskushallinnon sosiaaliturvaan tekemien huomattavien tulonsiirtojen vuoksi. Velkasuhde kasvaa mutta pysyy selvästi alle perussopimuksessa määrätyn viitearvon koko ohjelmakauden ajan. Sosiaaliturvajärjestelmällä ja vähemmässä määrin myös keskushallinnolla on laaja varallisuus, joka on peräisin aiemmin kertyneistä peräkkäisistä ylijäämistä. Varallisuus ei kuitenkaan riitä kattamaan tulevia sosiaaliturvaan liittyviä velvoitteita. |
| --- | --- |

(9)

Velkasuhde kaksinkertaistui vuoden 2007 6,6 prosentista suhteessa BKT:hen 13,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008 pääasiassa rahoitusalalle myönnetyn rahoitustuen seurauksena. Ohjelmassa ennakoidaan velkasuhteen kasvavan edelleen vuoden 2009 14,9 prosentista suhteessa BKT:hen 37,4 prosenttiin vuonna 2014. Kasvu ylittää ennakoitujen alijäämien yhteenlasketun määrän keskushallinnon sosiaaliturvaan tekemien huomattavien tulonsiirtojen vuoksi. Velkasuhde kasvaa mutta pysyy selvästi alle perussopimuksessa määrätyn viitearvon koko ohjelmakauden ajan. Sosiaaliturvajärjestelmällä ja vähemmässä määrin myös keskushallinnolla on laaja varallisuus, joka on peräisin aiemmin kertyneistä peräkkäisistä ylijäämistä. Varallisuus ei kuitenkaan riitä kattamaan tulevia sosiaaliturvaan liittyviä velvoitteita.

| (10) | Vuoteen 2020 ulottuvat keskipitkän aikavälin velkaennusteet, joissa BKT:n kasvun arvioidaan palautuvan vähitellen ennen kriisiä ennakoidulle tasolle ja verosuhteen kriisiä edeltäneelle tasolle ja jotka sisältävät ennakoidun lisäyksen ikääntymisestä aiheutuvissa kustannuksissa, osoittavat, että ohjelmassa ennakoitu nimellismääräinen julkisen talouden strategia, johon ei tehdä enempää poliittisia muutoksia, ei riittäisi vakauttamaan velkaa suhteessa BKT:hen vuoteen 2020 mennessä. |
| --- | --- |

(10)

Vuoteen 2020 ulottuvat keskipitkän aikavälin velkaennusteet, joissa BKT:n kasvun arvioidaan palautuvan vähitellen ennen kriisiä ennakoidulle tasolle ja verosuhteen kriisiä edeltäneelle tasolle ja jotka sisältävät ennakoidun lisäyksen ikääntymisestä aiheutuvissa kustannuksissa, osoittavat, että ohjelmassa ennakoitu nimellismääräinen julkisen talouden strategia, johon ei tehdä enempää poliittisia muutoksia, ei riittäisi vakauttamaan velkaa suhteessa BKT:hen vuoteen 2020 mennessä.

| (11) | Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat huomattavasti EU:n keskiarvoa merkittävämmät erityisesti eläkemenojen ennustetun huomattavan kasvun vuoksi. Sosiaaliturvajärjestelmään kertyneet suuret varat auttavat rahoittamaan osan eläkemenojen tulevasta kasvusta, mutta vuoteen 2014 ulottuvat julkisen talouden suunnitelmat osoittavat, ettei rakenteellinen perusylijäämä riitä enää korvaamaan ikääntymiseen liittyviä kasvavia kustannuksia. Suurten perusylijäämien saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä ja, kuten viranomaiset ovat todenneet, eläkemenojen huomattavaa kasvua hillitsevien toimenpiteiden toteuttaminen pienentäisivät omalta osaltaan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä, jotka komissio arvioi julkisen talouden kestävyyttä koskeneessa vuoden 2009 kertomuksessa (3) keskisuuriksi. |
| --- | --- |

(11)

Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat huomattavasti EU:n keskiarvoa merkittävämmät erityisesti eläkemenojen ennustetun huomattavan kasvun vuoksi. Sosiaaliturvajärjestelmään kertyneet suuret varat auttavat rahoittamaan osan eläkemenojen tulevasta kasvusta, mutta vuoteen 2014 ulottuvat julkisen talouden suunnitelmat osoittavat, ettei rakenteellinen perusylijäämä riitä enää korvaamaan ikääntymiseen liittyviä kasvavia kustannuksia. Suurten perusylijäämien saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä ja, kuten viranomaiset ovat todenneet, eläkemenojen huomattavaa kasvua hillitsevien toimenpiteiden toteuttaminen pienentäisivät omalta osaltaan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä, jotka komissio arvioi julkisen talouden kestävyyttä koskeneessa vuoden 2009 kertomuksessa (3) keskisuuriksi.

| (12) | Julkista taloutta koskevat laskusäännöt ja keskipitkän aikavälin talousarviokehykset (valtion monivuotista pääomameno-ohjelmaa lukuun ottamatta) eivät vaikuta olevan kovinkaan tärkeässä asemassa Luxemburgissa. Tämä ei kuitenkaan näytä aiemmin johtaneen huomattaviin julkisen talouden tavoitteista lipsumisiin, vaikka se onkin saattanut vaikuttaa siihen, että julkista taloutta koskevia tietoja on tarkistettu viime vuosina toistuvasti huomattavassa määrin (yleensä positiivisemman toteutuman suuntaan). Ohjelmassa ei ole mitään tietoja tällaisista suunnitelmista. |
| --- | --- |

(12)

Julkista taloutta koskevat laskusäännöt ja keskipitkän aikavälin talousarviokehykset (valtion monivuotista pääomameno-ohjelmaa lukuun ottamatta) eivät vaikuta olevan kovinkaan tärkeässä asemassa Luxemburgissa. Tämä ei kuitenkaan näytä aiemmin johtaneen huomattaviin julkisen talouden tavoitteista lipsumisiin, vaikka se onkin saattanut vaikuttaa siihen, että julkista taloutta koskevia tietoja on tarkistettu viime vuosina toistuvasti huomattavassa määrin (yleensä positiivisemman toteutuman suuntaan). Ohjelmassa ei ole mitään tietoja tällaisista suunnitelmista.

| (13) | Julkisen talouden rakenne näyttää Luxemburgissa verrattain suotuisalta: julkiset menot ja verotaakka ovat suhteellisen alhaisia muihin jäsenvaltioihin verrattuna. Erityisesti työtulojen verotus ja julkinen kulutus ovat melko alhaisia. Lisäksi julkiset investoinnit ovat koko EU:n suurimpia. Julkisten menojen vaikuttavuutta myös koulutuksen alalla on kuitenkin mahdollista parantaa. Anteliaat sosiaalietuudet ja työtulojen suhteellisen alhainen verotus eivät myöskään näytä kannustavan riittävästi keski- ja pienituloisia palkansaajia työntekoon. Väestön ikääntymiseen liittyvästä taakasta selviämiseksi on suhteellisen anteliaan eläkejärjestelmän uudistusta jatkettava. |
| --- | --- |

(13)

Julkisen talouden rakenne näyttää Luxemburgissa verrattain suotuisalta: julkiset menot ja verotaakka ovat suhteellisen alhaisia muihin jäsenvaltioihin verrattuna. Erityisesti työtulojen verotus ja julkinen kulutus ovat melko alhaisia. Lisäksi julkiset investoinnit ovat koko EU:n suurimpia. Julkisten menojen vaikuttavuutta myös koulutuksen alalla on kuitenkin mahdollista parantaa. Anteliaat sosiaalietuudet ja työtulojen suhteellisen alhainen verotus eivät myöskään näytä kannustavan riittävästi keski- ja pienituloisia palkansaajia työntekoon. Väestön ikääntymiseen liittyvästä taakasta selviämiseksi on suhteellisen anteliaan eläkejärjestelmän uudistusta jatkettava.

| (14) | Kun kaiken kaikkiaan otetaan huomioon Luxemburgin julkisen talouden suotuisa lähtöasetelma kriisin alussa ja vähäinen julkinen velka, suunniteltu kannustava finanssipolitiikan viritys vuonna 2010 vaikuttaa tarkoituksenmukaiselta ja vastaa Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaa. Ohjelmassa kaavailtu politiikan säilyttäminen muuttumattomana vuodesta 2011 alkaen ei vastaa sopimuksen vaatimuksia, sillä siihen ei liity vakauttamistoimia, joita tarvittaisiin, jotta alijäämä supistuisi alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja olisi mahdollista lähestyä riittävää vauhtia keskipitkän aikavälin tavoitteeksi asetettua ylijäämää, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Se ei myöskään vastaa neuvoston 20 päivänä lokakuuta 2009 irtautumisstrategiasta tekemiä päätelmiä. Toisaalta hallituksen aikomusta aloittaa vakauttaminen vuonna 2011 ja supistaa rakenteellista alijäämää noin 0,75 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuosittain vuodesta 2011 alkaen ei voida arvioida, sillä vakauttamisstrategiaa tukevista toimenpiteistä ei ole toimitettu mitään tietoja. |
| --- | --- |

(14)

Kun kaiken kaikkiaan otetaan huomioon Luxemburgin julkisen talouden suotuisa lähtöasetelma kriisin alussa ja vähäinen julkinen velka, suunniteltu kannustava finanssipolitiikan viritys vuonna 2010 vaikuttaa tarkoituksenmukaiselta ja vastaa Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaa. Ohjelmassa kaavailtu politiikan säilyttäminen muuttumattomana vuodesta 2011 alkaen ei vastaa sopimuksen vaatimuksia, sillä siihen ei liity vakauttamistoimia, joita tarvittaisiin, jotta alijäämä supistuisi alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja olisi mahdollista lähestyä riittävää vauhtia keskipitkän aikavälin tavoitteeksi asetettua ylijäämää, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Se ei myöskään vastaa neuvoston 20 päivänä lokakuuta 2009 irtautumisstrategiasta tekemiä päätelmiä. Toisaalta hallituksen aikomusta aloittaa vakauttaminen vuonna 2011 ja supistaa rakenteellista alijäämää noin 0,75 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuosittain vuodesta 2011 alkaen ei voida arvioida, sillä vakauttamisstrategiaa tukevista toimenpiteistä ei ole toimitettu mitään tietoja.

| (15) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (4). |
| --- | --- |

(15)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (4).

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että laskusuhdanteen ja Luxemburgin julkisen talouden terveen lähtöasetelman perusteella se, että julkisen talouden rahoitusasema on väliaikaisesti heikentynyt vuosina 2009 ja 2010, mikä johtuu osittain elvytystoimien hyväksymisestä, on asianmukaista. Vuodesta 2011 alkaen ohjelmaan sisältyvän finanssipolitiikan virityksen, joka perustuu skenaarioon politiikan säilymisestä muuttumattomana, ei voida kuitenkaan katsoa vastaavan sopimuksen vaatimuksia, sillä julkisen talouden alijäämä pysyttelisi yli 3 prosentissa suhteessa BKT:hen vuoteen 2014 asti. Sen varmistamiseksi, että alijäämä saadaan supistumaan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen, ei näin ollen toteutettaisi vakauttamistoimia, eikä eteneminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta olisi myöskään riittävää. Vaikka viranomaiset ilmoittavat aikovansa seurata kunnianhimoisempaa vakauttamisuraa saadakseen julkisen talouden takaisin tasapainoon vuonna 2014 ja saavuttaakseen keskipitkän aikavälin tavoitteen sitä seuraavina vuosina, sopeutusuraa ei voida arvioida asianmukaisesti, koska kaikki tiedot, taustalla olevat toimenpiteet mukaan luettuina, puuttuvat. Näitä toimenpiteitä koskevat lisätiedot olisivatkin tervetulleita. Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys aiheuttaa yhä huolta, koska siihen kohdistuu erittäin raskas taakka tulevina vuosikymmeninä, sillä ikääntymiseen liittyvien julkisten menojen kasvun ennustetaan olevan koko EU:n suurimpia.

Edellä esitetyn arvion perusteella Luxemburgia kehotetaan

| i) | aloittamaan julkisen talouden vakauttaminen vuonna 2011, jotta alijäämä saataisiin alle 3 prosentin viitearvoon suhteessa BKT:hen ja jotta tämän jälkeen edistyttäisiin kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta, ja täsmentämään tälle vakautusuralle pääsemiseksi tarvittavat toimenpiteet; ja |
| --- | --- |

i)

aloittamaan julkisen talouden vakauttaminen vuonna 2011, jotta alijäämä saataisiin alle 3 prosentin viitearvoon suhteessa BKT:hen ja jotta tämän jälkeen edistyttäisiin kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta, ja täsmentämään tälle vakautusuralle pääsemiseksi tarvittavat toimenpiteet; ja

| ii) | väestön ikääntymiseen liittyvien menojen huomattavaa ennakoitua kasvua silmällä pitäen parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä uudistamalla eläkejärjestelmää ja asettamaan sellainen keskipitkän aikavälin tavoite, jossa otetaan riittävästi huomioon ikääntymiseen liittyvät epäsuorat vastuut. |
| --- | --- |

ii)

väestön ikääntymiseen liittyvien menojen huomattavaa ennakoitua kasvua silmällä pitäen parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä uudistamalla eläkejärjestelmää ja asettamaan sellainen keskipitkän aikavälin tavoite, jossa otetaan riittävästi huomioon ikääntymiseen liittyvät epäsuorat vastuut.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (%-muutos) | VO tammikuu 2010 | 0,0 | –3,9 | 2,5 | 3,0 | 2,7 | 2,9 | 3,1 |
| KOM marraskuu 2009 | 0,0 | –3,6 | 1,1 | 1,8 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO lokakuu 2008 | 1,0 | –0,9 | 1,4 | 4,5 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO tammikuu 2010 | 4,1 | 4,1 | 0,0 | 2,1 | 1,8 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| KOM marraskuu 2009 | 4,1 | 0,0 | 1,8 | 1,7 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO lokakuu 2008 | 4,1 | 0,6 | 2,5 | 2,9 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu (5)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO tammikuu 2010 | 1,9 | –4,0 | –3,4 | –2,8 | –2,4 | –2,0 | –1,7 |
| KOM marraskuu 2009 (6) | 1,7 | –3,9 | –4,6 | –5,0 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO lokakuu 2008 | 1,1 | –2,3 | –3,5 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| Nettoluotonanto ulkomaille / nettoluotonotto ulkomailta
  (% suhteessa BKT:hen) | VO tammikuu 2010 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| KOM marraskuu 2009 | 4,9 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO lokakuu 2008 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden tulot
  (% suhteessa BKT:hen) | VO tammikuu 2010 | 40,2 | 41,6 | 39,6 | 38,3 | 38,5 | 39,0 | 39,5 |
| KOM marraskuu 2009 | 40,2 | 41,1 | 39,7 | 39,4 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO lokakuu 2008 | 43,2 | 42,8 | 42,8 | 40,3 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden menot
  (% suhteessa BKT:hen) | VO tammikuu 2010 | 37,7 | 42,6 | 43,5 | 43,2 | 43,2 | 43,3 | 42,6 |
| KOM marraskuu 2009 | 37,7 | 43,3 | 43,9 | 43,6 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO lokakuu 2008 | 41,2 | 43,4 | 44,3 | 39,4 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO tammikuu 2010 | 2,5 | –1,1 | –3,9 | –5,0 | –4,6 | –4,3 | –3,1 |
| KOM marraskuu 2009 | 2,5 | –2,2 | –4,2 | –4,2 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO lokakuu 2008 | 43,2 | 42,8 | 42,8 | 40,3 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO tammikuu 2010 | 2,8 | –0,5 | –3,3 | –4,3 | –3,7 | –3,3 | –2,1 |
| KOM marraskuu 2009 | 2,7 | –1,6 | –3,6 | –3,6 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO lokakuu 2008 | 2,3 | –0,3 | –1,2 | 1,5 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO tammikuu 2010 | 1,6 | 0,9 | –2,2 | –3,6 | –3,4 | –3,3 | –2,3 |
| KOM marraskuu 2009 | 1,6 | –0,3 | –2,0 | –1,8 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO lokakuu 2008 | 2,4 | 1,6 | 0,3 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (7)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO tammikuu 2010 | 1,6 | 0,9 | –2,2 | –3,6 | –3,4 | –3,3 | –2,3 |
| KOM marraskuu 2009 | 1,6 | –0,3 | –2,0 | –1,8 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO lokakuu 2008 | 2,4 | 1,6 | 0,3 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO tammikuu 2010 | 13,5 | 14,9 | 18,3 | 23,9 | 29,3 | 34,1 | 37,4 |
| KOM marraskuu 2009 | 13,5 | 15,0 | 16,4 | 17,7 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO lokakuu 2008 | 14,4 | 14,9 | 17,0 | 14,3 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2009 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

BKT:n määrä

(%-muutos)

VO tammikuu 2010

0,0

–3,9

2,5

3,0

2,7

2,9

3,1

KOM marraskuu 2009

0,0

–3,6

1,1

1,8

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO lokakuu 2008

1,0

–0,9

1,4

4,5

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

VO tammikuu 2010

4,1

4,1

0,0

2,1

1,8

tieto puuttuu

tieto puuttuu

KOM marraskuu 2009

4,1

0,0

1,8

1,7

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO lokakuu 2008

4,1

0,6

2,5

2,9

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

Tuotantokuilu (5)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO tammikuu 2010

1,9

–4,0

–3,4

–2,8

–2,4

–2,0

–1,7

KOM marraskuu 2009 (6)

1,7

–3,9

–4,6

–5,0

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO lokakuu 2008

1,1

–2,3

–3,5

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

Nettoluotonanto ulkomaille / nettoluotonotto ulkomailta

(% suhteessa BKT:hen)

VO tammikuu 2010

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

KOM marraskuu 2009

4,9

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO lokakuu 2008

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

Julkisen talouden tulot

(% suhteessa BKT:hen)

VO tammikuu 2010

40,2

41,6

39,6

38,3

38,5

39,0

39,5

KOM marraskuu 2009

40,2

41,1

39,7

39,4

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO lokakuu 2008

43,2

42,8

42,8

40,3

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

Julkisen talouden menot

(% suhteessa BKT:hen)

VO tammikuu 2010

37,7

42,6

43,5

43,2

43,2

43,3

42,6

KOM marraskuu 2009

37,7

43,3

43,9

43,6

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO lokakuu 2008

41,2

43,4

44,3

39,4

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO tammikuu 2010

2,5

–1,1

–3,9

–5,0

–4,6

–4,3

–3,1

KOM marraskuu 2009

2,5

–2,2

–4,2

–4,2

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO lokakuu 2008

43,2

42,8

42,8

40,3

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO tammikuu 2010

2,8

–0,5

–3,3

–4,3

–3,7

–3,3

–2,1

KOM marraskuu 2009

2,7

–1,6

–3,6

–3,6

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO lokakuu 2008

2,3

–0,3

–1,2

1,5

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

(% suhteessa BKT:hen)

VO tammikuu 2010

1,6

0,9

–2,2

–3,6

–3,4

–3,3

–2,3

KOM marraskuu 2009

1,6

–0,3

–2,0

–1,8

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO lokakuu 2008

2,4

1,6

0,3

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (7)

(% suhteessa BKT:hen)

VO tammikuu 2010

1,6

0,9

–2,2

–3,6

–3,4

–3,3

–2,3

KOM marraskuu 2009

1,6

–0,3

–2,0

–1,8

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO lokakuu 2008

2,4

1,6

0,3

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO tammikuu 2010

13,5

14,9

18,3

23,9

29,3

34,1

37,4

KOM marraskuu 2009

13,5

15,0

16,4

17,7

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO lokakuu 2008

14,4

14,9

17,0

14,3

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2009 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan huomioon komission yksiköiden syksyn 2009 talousennuste mutta myös muita sittemmin käyttöön tulleita tietoja.

(3)  Julkisen talouden kestävyyttä koskevissa 10 päivänä marraskuuta 2009 antamissaan päätelmissä ”neuvosto kehottaa jäsenvaltioita kiinnittämään huomiota kestävyyteen tähtääviin strategioihin tulevissa vakaus- ja lähentymisohjelmissaan” ja ”pyytää komissiota yhdessä talouspoliittisen komitean ja talous- ja rahoituskomitean kanssa kehittämään edelleen menetelmiä julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden arvioimiseksi hyvissä ajoin ennen julkisen talouden kestävyyttä koskevan seuraavan kertomuksen laatimista”. Kyseinen kertomus on määrä laatia vuonna 2012.

(4)  Erityisesti puuttuvat sektorikohtaisia rahoitusasemia koskevat tiedot julkisen talouden rahoitusasemaa lukuun ottamatta.

(5)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(6)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 3,6 % vuonna 2008, 2,0 % vuonna 2009, 1,9 % vuonna 2010 ja 2,2 % vuonna 2011.

(7)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Uusimman tarkistetun ohjelman ja komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteen mukaan kertaluonteisia tai muita tilapäisiä toimenpiteitä ei ole vuosina 2010–2014.

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2009 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 2.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 143/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 143/17

---

NEUVOSTON LAUSUNTO

Puolan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2009–2012

2010/C 143/04

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 26 päivänä huhtikuuta 2010 Puolan tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 26 päivänä huhtikuuta 2010 Puolan tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2009–2012.

| (2) | BKT:n määrän arvioidaan kasvaneen 1,7 prosenttia, joten Puola oli ainoa EU:n jäsenvaltio, jossa kasvu oli positiivista vuonna 2009. Tulos kertoo useista yhtäaikaisista suotuisista tekijöistä: kunnossa olevista perustekijöistä kriisin alkaessa, hyvin pääomitetusta ja terveestä finanssisektorista, talouden suhteellisen vähäisestä avoimuudesta, Puolan valuutan mittavasta arvonalennuksesta kriisin alkuvaiheessa sekä oikea-aikaisesta sopeuttavasta raha- ja finanssipolitiikasta.
  Vaikka osa kasvua tukeneista tekijöistä oli tilapäisiä – kannustavan finanssipolitiikan edellyttämä liikkumavara on suurelta osin kadonnut ja valuuttakurssi on vahvistumassa – Puolan talouden näkymät ovat parantuneet merkittävästi viime kuukausina. Tulevien vuosien tärkeimpänä haasteena on palauttaa julkisen talouden kestävyys ja varmistaa keskeytymätön kiinnikuromisprosessi vaarantamatta finanssipoliittista ja makrotaloudellista vakautta. Puola ei hyödyntänyt hyviä taloudellisia aikoja (vuodet 2006–2008) julkisen talouden vakauttamiseen, ja rakenteellisen alijäämän (eli yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti tarkistetussa ohjelmassa annettujen tietojen perusteella lasketun suhdannetasoitetun rahoitusaseman ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) arvioidaankin olleen 7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Kun Puolan viranomaiset olivat ilmoittaneet huhtikuussa 2009 liiallista alijäämää koskevan menettelyn puitteissa julkisen talouden vuoden 2008 alijäämäksi 3,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, neuvosto päätti 7 päivänä heinäkuuta 2009, että Puolassa on liiallinen alijäämä, ja kehotti korjaamaan sen viimeistään vuonna 2012. |
| --- | --- |

(2)

BKT:n määrän arvioidaan kasvaneen 1,7 prosenttia, joten Puola oli ainoa EU:n jäsenvaltio, jossa kasvu oli positiivista vuonna 2009. Tulos kertoo useista yhtäaikaisista suotuisista tekijöistä: kunnossa olevista perustekijöistä kriisin alkaessa, hyvin pääomitetusta ja terveestä finanssisektorista, talouden suhteellisen vähäisestä avoimuudesta, Puolan valuutan mittavasta arvonalennuksesta kriisin alkuvaiheessa sekä oikea-aikaisesta sopeuttavasta raha- ja finanssipolitiikasta.

Vaikka osa kasvua tukeneista tekijöistä oli tilapäisiä – kannustavan finanssipolitiikan edellyttämä liikkumavara on suurelta osin kadonnut ja valuuttakurssi on vahvistumassa – Puolan talouden näkymät ovat parantuneet merkittävästi viime kuukausina. Tulevien vuosien tärkeimpänä haasteena on palauttaa julkisen talouden kestävyys ja varmistaa keskeytymätön kiinnikuromisprosessi vaarantamatta finanssipoliittista ja makrotaloudellista vakautta. Puola ei hyödyntänyt hyviä taloudellisia aikoja (vuodet 2006–2008) julkisen talouden vakauttamiseen, ja rakenteellisen alijäämän (eli yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti tarkistetussa ohjelmassa annettujen tietojen perusteella lasketun suhdannetasoitetun rahoitusaseman ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) arvioidaankin olleen 7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Kun Puolan viranomaiset olivat ilmoittaneet huhtikuussa 2009 liiallista alijäämää koskevan menettelyn puitteissa julkisen talouden vuoden 2008 alijäämäksi 3,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, neuvosto päätti 7 päivänä heinäkuuta 2009, että Puolassa on liiallinen alijäämä, ja kehotti korjaamaan sen viimeistään vuonna 2012.

| (3) | Vaikka toteutuneen BKT:n supistuminen kriisitilanteessa on paljolti syklistä, myös potentiaalisen tuotannon tasoon on kohdistunut negatiivisia vaikutuksia. Kriisi voi lisäksi vaikuttaa potentiaaliseen kasvuun keskipitkällä aikavälillä, kun investoinnit vähenevät, luotonsaanti tiukentuu ja rakennetyöttömyys lisääntyy, tosin vaikutukset saattavat jäädä lievemmiksi Puolassa, jossa pääomaa ei ole tuhottu samassa määrin ja jossa työmarkkinat ovat joustavat. Lisäksi talouskriisin vaikutukset pahentavat väestön ikääntymisen kielteisiä vaikutuksia potentiaaliseen tuotantoon ja julkisen talouden kestävyyteen. Tätä taustaa vasten on olennaisen tärkeää kiihdyttää rakenneuudistusten vauhtia potentiaalisen kasvun tukemiseksi. Kun otetaan huomioon erityisesti Puolan alhainen työllisyysaste ja tarve toteuttaa uudistuksia meneillään olevan kiinnikuromisprosessin auttamiseksi, olisi tärkeää toteuttaa uusia toimenpiteitä, joilla tuetaan työmarkkinoille osallistumista, parannetaan liiketoimintaolosuhteita ja kannustetaan yksityissektoria sijoittamaan T&K-toimintaan. |
| --- | --- |

(3)

Vaikka toteutuneen BKT:n supistuminen kriisitilanteessa on paljolti syklistä, myös potentiaalisen tuotannon tasoon on kohdistunut negatiivisia vaikutuksia. Kriisi voi lisäksi vaikuttaa potentiaaliseen kasvuun keskipitkällä aikavälillä, kun investoinnit vähenevät, luotonsaanti tiukentuu ja rakennetyöttömyys lisääntyy, tosin vaikutukset saattavat jäädä lievemmiksi Puolassa, jossa pääomaa ei ole tuhottu samassa määrin ja jossa työmarkkinat ovat joustavat. Lisäksi talouskriisin vaikutukset pahentavat väestön ikääntymisen kielteisiä vaikutuksia potentiaaliseen tuotantoon ja julkisen talouden kestävyyteen. Tätä taustaa vasten on olennaisen tärkeää kiihdyttää rakenneuudistusten vauhtia potentiaalisen kasvun tukemiseksi. Kun otetaan huomioon erityisesti Puolan alhainen työllisyysaste ja tarve toteuttaa uudistuksia meneillään olevan kiinnikuromisprosessin auttamiseksi, olisi tärkeää toteuttaa uusia toimenpiteitä, joilla tuetaan työmarkkinoille osallistumista, parannetaan liiketoimintaolosuhteita ja kannustetaan yksityissektoria sijoittamaan T&K-toimintaan.

| (4) | Ohjelmassa esitettyjen julkisen talouden ennusteiden taustalla olevan makrotalouden perusskenaarion mukaan BKT:n määrän kasvu kiihtyy 3 prosenttiin vuonna 2010, 4,5 prosenttiin vuonna 2011 ja 4,2 prosenttiin vuonna 2012 oltuaan 1,7 prosenttia vuonna 2009. Tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen (2) perusteella oletus BKT:n määrän kasvusta vuonna 2010 vaikuttaa hieman optimistiselta ja vuosina 2011 ja 2012 optimistiselta. Ohjelmassa esitetään myös vaihtoehtoinen ”riskiskenaario”, jossa BKT:n määrän kasvu on alhaisempi eli 2,7 prosenttia vuonna 2010, 3,7 prosenttia vuonna 2011 ja 3,5 prosenttia vuonna 2012. Se vaikuttaa uskottavammalta. Kun otetaan huomioon tuoreimmat tiedot, ohjelman ennuste työllisyyden vähittäisestä elpymisestä vuosina 2010–2012 on uskottava, erityisesti koska reaalipalkkojen nopea mukautuminen näyttää lieventävän laskusuhdanteen vaikutuksia työllisyyteen. Ohjelman inflaatioennusteet, joiden mukaan inflaatio hidastuu noin 2 prosenttiin vuonna 2010 vahvistuvan valuutan ja kurissa pysyneiden palkankorotuspaineiden ansiosta mutta kiihtyy sen jälkeen maltillisesti taloudellisen tilanteen parantuessa, ovat realistisia. |
| --- | --- |

(4)

Ohjelmassa esitettyjen julkisen talouden ennusteiden taustalla olevan makrotalouden perusskenaarion mukaan BKT:n määrän kasvu kiihtyy 3 prosenttiin vuonna 2010, 4,5 prosenttiin vuonna 2011 ja 4,2 prosenttiin vuonna 2012 oltuaan 1,7 prosenttia vuonna 2009. Tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen (2) perusteella oletus BKT:n määrän kasvusta vuonna 2010 vaikuttaa hieman optimistiselta ja vuosina 2011 ja 2012 optimistiselta. Ohjelmassa esitetään myös vaihtoehtoinen ”riskiskenaario”, jossa BKT:n määrän kasvu on alhaisempi eli 2,7 prosenttia vuonna 2010, 3,7 prosenttia vuonna 2011 ja 3,5 prosenttia vuonna 2012. Se vaikuttaa uskottavammalta. Kun otetaan huomioon tuoreimmat tiedot, ohjelman ennuste työllisyyden vähittäisestä elpymisestä vuosina 2010–2012 on uskottava, erityisesti koska reaalipalkkojen nopea mukautuminen näyttää lieventävän laskusuhdanteen vaikutuksia työllisyyteen. Ohjelman inflaatioennusteet, joiden mukaan inflaatio hidastuu noin 2 prosenttiin vuonna 2010 vahvistuvan valuutan ja kurissa pysyneiden palkankorotuspaineiden ansiosta mutta kiihtyy sen jälkeen maltillisesti taloudellisen tilanteen parantuessa, ovat realistisia.

| (5) | Ohjelmassa julkisen talouden vuoden 2009 alijäämäksi arvioidaan 7,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tilanteen merkittävä huononeminen 3,6 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2008 johtuu suurelta osin kriisin vaikutuksesta julkiseen talouteen mutta myös elvytystoimista, jotka hallitus toteutti vuonna 2009 Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti ja joiden vaikutus on noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tärkeimpiä elvytystoimenpiteitä olivat henkilötuloveron leikkaus (josta päätettiin vuonna 2007), julkisten investointien lisääminen ja sosiaalisten tulonsiirtojen indeksointi. Toisaalta vuoden 2009 alijäämätulos olisi voinut olla vieläkin heikompi, ellei olisi toteutettu alijäämää supistavia toimenpiteitä, joiden vaikutukseksi arvioidaan noin 1,5 prosenttiyksikköä (hallinnollisten menojen supistaminen ja valtionyritysten osinkojen kasvattaminen). Toimenpiteistä huolimatta rakenteellinen rahoitusasema heikkeni yli 2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2009, mikä kertoo myös menoylityksistä joillakin julkishallinnon alasektoreilla (3) sekä kasvun epäsuotuisasta koostumuksesta.
  Vaikka rakenteellinen alijäämä on suuri ja taloudellisen toiminnan ennustetaan piristyvän selvästi, ohjelmassa kaavaillaan vähittäistä irtautumisstrategiaa ja maltillista finanssipoliittista vakauttamista vuosina 2010–2011. |
| --- | --- |

(5)

Ohjelmassa julkisen talouden vuoden 2009 alijäämäksi arvioidaan 7,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tilanteen merkittävä huononeminen 3,6 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2008 johtuu suurelta osin kriisin vaikutuksesta julkiseen talouteen mutta myös elvytystoimista, jotka hallitus toteutti vuonna 2009 Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti ja joiden vaikutus on noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tärkeimpiä elvytystoimenpiteitä olivat henkilötuloveron leikkaus (josta päätettiin vuonna 2007), julkisten investointien lisääminen ja sosiaalisten tulonsiirtojen indeksointi. Toisaalta vuoden 2009 alijäämätulos olisi voinut olla vieläkin heikompi, ellei olisi toteutettu alijäämää supistavia toimenpiteitä, joiden vaikutukseksi arvioidaan noin 1,5 prosenttiyksikköä (hallinnollisten menojen supistaminen ja valtionyritysten osinkojen kasvattaminen). Toimenpiteistä huolimatta rakenteellinen rahoitusasema heikkeni yli 2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2009, mikä kertoo myös menoylityksistä joillakin julkishallinnon alasektoreilla (3) sekä kasvun epäsuotuisasta koostumuksesta.

Vaikka rakenteellinen alijäämä on suuri ja taloudellisen toiminnan ennustetaan piristyvän selvästi, ohjelmassa kaavaillaan vähittäistä irtautumisstrategiaa ja maltillista finanssipoliittista vakauttamista vuosina 2010–2011.

| (6) | Ohjelmassa ennustetaan, että julkisen talouden alijäämä supistuu hieman eli 6,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Tämän mahdollistaa tulosuhteen selvä kasvu (2,2 prosenttiyksikköä), joka ylittää ennen kaikkea pääomamenojen lisäyksestä (joka rahoitetaan osin EU-varoilla) johtuvan menosuhteen tuntuvan kasvun (1,9 prosenttiyksikköä). Tärkeimmät vakauttamistoimenpiteet ovat eräiden valmisteverojen ja valmisteveron kaltaisten verojen korotus (noin 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja palkkojen kasvun supistaminen keskushallinnon talousarviossa (0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen). Näiden toimenpiteiden vaikutus on yhteensä 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Rakenteellisen rahoitusaseman arvioidaan kohenevan 0,8 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Tämä on seurausta myös kasvun suotuisasta koostumuksesta, jonka ansiosta verojousto on tavanomaista suurempaa. Tämänhetkisiin suunnitelmiin sisältyvät julkisen talouden toimet jäävät neuvoston heinäkuussa 2009 suosittamista vuosien 2010–2012 keskimääräisistä vuotuisista toimista (vähintään 1,25 prosenttia suhteessa BKT:hen). |
| --- | --- |

(6)

Ohjelmassa ennustetaan, että julkisen talouden alijäämä supistuu hieman eli 6,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Tämän mahdollistaa tulosuhteen selvä kasvu (2,2 prosenttiyksikköä), joka ylittää ennen kaikkea pääomamenojen lisäyksestä (joka rahoitetaan osin EU-varoilla) johtuvan menosuhteen tuntuvan kasvun (1,9 prosenttiyksikköä). Tärkeimmät vakauttamistoimenpiteet ovat eräiden valmisteverojen ja valmisteveron kaltaisten verojen korotus (noin 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja palkkojen kasvun supistaminen keskushallinnon talousarviossa (0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen). Näiden toimenpiteiden vaikutus on yhteensä 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Rakenteellisen rahoitusaseman arvioidaan kohenevan 0,8 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Tämä on seurausta myös kasvun suotuisasta koostumuksesta, jonka ansiosta verojousto on tavanomaista suurempaa. Tämänhetkisiin suunnitelmiin sisältyvät julkisen talouden toimet jäävät neuvoston heinäkuussa 2009 suosittamista vuosien 2010–2012 keskimääräisistä vuotuisista toimista (vähintään 1,25 prosenttia suhteessa BKT:hen).

| (7) | Ohjelmassa esitetyn julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian tärkeimpänä tavoitteena on supistaa alijäämä viitearvon mukaiseksi eli alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2012 noudattaen EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaista neuvoston suositusta. Kaavailtu sopeuttaminen painottuu kuitenkin vahvasti ohjelman loppupuolelle: julkisen talouden alijäämän ennakoidaan kohenevan 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2010, 1 prosenttiyksikön suhteessa BKT:hen vuonna 2011 ja 3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2012. Rakenteellinen rahoitusasema paranisi 0,8–0,9 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen sekä vuonna 2010 että 2011 ja 3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2012. Koska lähtötilanne eli julkisen talouden alijäämä oli vuonna 2009 heikompi kuin neuvoston suosituksen antamisen aikaan oletettiin, vuotuisten rakenteellisten toimien olisi oltava vuosina 2010–2012 keskimäärin 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen eli hieman suuremmat kuin neuvosto suositteli liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä. Vakauttaminen on vuosina 2011–2012 pääasiassa menopainotteista, mutta sitä ei tueta riittävän konkreettisin toimenpitein. Ilmoitettujen eli 29 päivänä tammikuuta 2010 julkaistuun, lähentymisohjelmassa useasti mainittuun julkisen talouden kehittämis- ja vakauttamissuunnitelmaan sisältyvien toimenpiteiden kokonaisnettovaikutus on enimmillään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2011–2012. (4) Ohjelmassa vahvistetaan sitoutuminen keskipitkän aikavälin tavoitteeseen eli julkisen talouden rakenteelliseen rahoitusasemaan, joka on – 1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kun otetaan huomioon tuoreimmat ennusteet ja velkataso, keskipitkän aikavälin tavoite vastaa hyvin vakaus- ja kasvusopimuksen päämääriä. Ohjelmassa ei kuitenkaan kaavailla sen saavuttamista ohjelmakaudella. |
| --- | --- |

(7)

Ohjelmassa esitetyn julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian tärkeimpänä tavoitteena on supistaa alijäämä viitearvon mukaiseksi eli alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2012 noudattaen EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaista neuvoston suositusta. Kaavailtu sopeuttaminen painottuu kuitenkin vahvasti ohjelman loppupuolelle: julkisen talouden alijäämän ennakoidaan kohenevan 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2010, 1 prosenttiyksikön suhteessa BKT:hen vuonna 2011 ja 3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2012. Rakenteellinen rahoitusasema paranisi 0,8–0,9 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen sekä vuonna 2010 että 2011 ja 3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2012. Koska lähtötilanne eli julkisen talouden alijäämä oli vuonna 2009 heikompi kuin neuvoston suosituksen antamisen aikaan oletettiin, vuotuisten rakenteellisten toimien olisi oltava vuosina 2010–2012 keskimäärin 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen eli hieman suuremmat kuin neuvosto suositteli liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä. Vakauttaminen on vuosina 2011–2012 pääasiassa menopainotteista, mutta sitä ei tueta riittävän konkreettisin toimenpitein. Ilmoitettujen eli 29 päivänä tammikuuta 2010 julkaistuun, lähentymisohjelmassa useasti mainittuun julkisen talouden kehittämis- ja vakauttamissuunnitelmaan sisältyvien toimenpiteiden kokonaisnettovaikutus on enimmillään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2011–2012. (4) Ohjelmassa vahvistetaan sitoutuminen keskipitkän aikavälin tavoitteeseen eli julkisen talouden rakenteelliseen rahoitusasemaan, joka on – 1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kun otetaan huomioon tuoreimmat ennusteet ja velkataso, keskipitkän aikavälin tavoite vastaa hyvin vakaus- ja kasvusopimuksen päämääriä. Ohjelmassa ei kuitenkaan kaavailla sen saavuttamista ohjelmakaudella.

| (8) | Julkisen talouden toteutumat voivat osoittautua ohjelmassa ennakoitua heikommiksi koko ohjelmakauden ajan. Ensinnäkin BKT:n määrä saattaa kasvaa ennakoitua vähemmän, jolloin myös verotulot jäävät odotettua pienemmiksi. Ohjelmassa todetaan, että jos vaihtoehtoinen, varovaisempi ja uskottavampi skenaario toteutuu, vuoden 2012 alijäämä olisi noin 5 prosenttia suhteessa BKT:hen eikä liiallista alijäämää saataisi korjattua neuvoston asettamassa määräajassa. Toiseksi vuosien 2011 ja 2012 finanssipoliittisia tavoitteita ei tueta konkreettisilla toimenpiteillä. Seuraavien kahden vuoden tiivis vaaliaikataulu (presidentin- ja kunnallisvaalit syksyllä 2010, parlamenttivaalit syksyllä 2011) herättää kysymyksen siitä, milloin toimenpiteet on tarkoitus täsmentää ja panna täytäntöön. Kolmanneksi Puolan aiemmat tulokset lähentymisohjelman perättäisissä tarkistuksissa asetettujen julkisen talouden menotavoitteiden saavuttamisessa ovat vaihdelleet, eivätkä uudet finanssipoliittisen kehyksen vahvistamisaloitteet välttämättä riitä tuomaan tähän muutosta ohjelmakauden aikana. Ehdotettu uusi ”tilapäinen” menosääntö, jota sovelletaan siihen saakka kunnes ”tavoitteellinen” menosääntö otetaan käyttöön, kattaa hyvin pienen osan julkisista menoista (alle 15 prosenttia) ja johtaa vain pieneen vuotuiseen sopeutukseen, vaikka se pantaisiin kokonaisuudessaan täytäntöön (alle 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuodessa vuosina 2011–2012) (5). Julkisen talouden toteutuma voi kaiken kaikkiaan osoittautua ohjelmassa ennakoitua heikommaksi. |
| --- | --- |

(8)

Julkisen talouden toteutumat voivat osoittautua ohjelmassa ennakoitua heikommiksi koko ohjelmakauden ajan. Ensinnäkin BKT:n määrä saattaa kasvaa ennakoitua vähemmän, jolloin myös verotulot jäävät odotettua pienemmiksi. Ohjelmassa todetaan, että jos vaihtoehtoinen, varovaisempi ja uskottavampi skenaario toteutuu, vuoden 2012 alijäämä olisi noin 5 prosenttia suhteessa BKT:hen eikä liiallista alijäämää saataisi korjattua neuvoston asettamassa määräajassa. Toiseksi vuosien 2011 ja 2012 finanssipoliittisia tavoitteita ei tueta konkreettisilla toimenpiteillä. Seuraavien kahden vuoden tiivis vaaliaikataulu (presidentin- ja kunnallisvaalit syksyllä 2010, parlamenttivaalit syksyllä 2011) herättää kysymyksen siitä, milloin toimenpiteet on tarkoitus täsmentää ja panna täytäntöön. Kolmanneksi Puolan aiemmat tulokset lähentymisohjelman perättäisissä tarkistuksissa asetettujen julkisen talouden menotavoitteiden saavuttamisessa ovat vaihdelleet, eivätkä uudet finanssipoliittisen kehyksen vahvistamisaloitteet välttämättä riitä tuomaan tähän muutosta ohjelmakauden aikana. Ehdotettu uusi ”tilapäinen” menosääntö, jota sovelletaan siihen saakka kunnes ”tavoitteellinen” menosääntö otetaan käyttöön, kattaa hyvin pienen osan julkisista menoista (alle 15 prosenttia) ja johtaa vain pieneen vuotuiseen sopeutukseen, vaikka se pantaisiin kokonaisuudessaan täytäntöön (alle 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuodessa vuosina 2011–2012) (5). Julkisen talouden toteutuma voi kaiken kaikkiaan osoittautua ohjelmassa ennakoitua heikommaksi.

| (9) | Julkisen bruttovelan arvioidaan kasvaneen 50,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009, kun se vuonna 2008 oli 47,2 prosenttia. Suhteen ennustetaan kasvavan 5 prosenttiyksikköä ohjelmakauden aikana ja nousevan noin 56 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012 ennen kaikkea suurten julkisen talouden alijäämien seurauksena, mutta pysyvän perussopimuksen viitearvon alapuolella. Velkasuhteen kasvua hillinnevät vuodeksi 2010 kaavailluista yksityistämisistä saatavat huomattavat tulot. Koska markkinaolosuhteet ovat kuitenkin edelleen heikot eivätkä aiemmat yksityistämissuunnitelmat ole toteutuneet aiotun suuruisina, tulot saattavat jäädä odotettua pienemmiksi. Komission yksiköiden syksyn 2009 ennusteessa, jossa makrotalouden skenaario oli erilainen mutta politiikka sama, velkasuhde rikkoo 60 prosentin rajan suhteessa BKT:hen vuonna 2011. Vaikka tämä ennuste on tuoreimpien tietojen mukaan korkeanpuoleinen, velkasuhde saattaa silti olla tulevina vuosina korkeampi kuin ohjelmassa ennakoidaan. |
| --- | --- |

(9)

Julkisen bruttovelan arvioidaan kasvaneen 50,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009, kun se vuonna 2008 oli 47,2 prosenttia. Suhteen ennustetaan kasvavan 5 prosenttiyksikköä ohjelmakauden aikana ja nousevan noin 56 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012 ennen kaikkea suurten julkisen talouden alijäämien seurauksena, mutta pysyvän perussopimuksen viitearvon alapuolella. Velkasuhteen kasvua hillinnevät vuodeksi 2010 kaavailluista yksityistämisistä saatavat huomattavat tulot. Koska markkinaolosuhteet ovat kuitenkin edelleen heikot eivätkä aiemmat yksityistämissuunnitelmat ole toteutuneet aiotun suuruisina, tulot saattavat jäädä odotettua pienemmiksi. Komission yksiköiden syksyn 2009 ennusteessa, jossa makrotalouden skenaario oli erilainen mutta politiikka sama, velkasuhde rikkoo 60 prosentin rajan suhteessa BKT:hen vuonna 2011. Vaikka tämä ennuste on tuoreimpien tietojen mukaan korkeanpuoleinen, velkasuhde saattaa silti olla tulevina vuosina korkeampi kuin ohjelmassa ennakoidaan.

| (10) | Vuoteen 2020 saakka ulottuvat keskipitkän aikavälin velkaennusteet – joiden mukaan BKT:n kasvu palautuu vähitellen ennen kriisiä ennakoidulle tasolle ja verosuhde palautuu kriisiä edeltäneelle tasolle ja jotka sisältävät väestön ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoidun kasvun – osoittavat, että ohjelmassa kaavailtu julkisen talouden strategia sellaisenaan ilman uusia toimintapoliittisia muutoksia riittää hyvin vakauttamaan velkasuhteen viimeistään vuonna 2020. Ohjelmassa mainitaan uudistuksia, joilla tuetaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä (yhtenäistettyjen ammattien sisällyttäminen uudistettuun yleiseen eläkejärjestelmään, eläkeikä, viljelijöiden sosiaaliturvarahasto ja työkyvyttömyysetuuksien alentaminen). Nämä ovat hyvin tärkeitä toimenpiteitä julkisen talouden tasapainon ja työmarkkinoiden kehityksen kannalta pitkällä aikavälillä, mutta ne on tarkoitus panna täytäntöön vähitellen, eikä niillä siksi ole merkittäviä vaikutuksia julkisen talouden tasapainoon ohjelmakauden aikana. |
| --- | --- |

(10)

Vuoteen 2020 saakka ulottuvat keskipitkän aikavälin velkaennusteet – joiden mukaan BKT:n kasvu palautuu vähitellen ennen kriisiä ennakoidulle tasolle ja verosuhde palautuu kriisiä edeltäneelle tasolle ja jotka sisältävät väestön ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoidun kasvun – osoittavat, että ohjelmassa kaavailtu julkisen talouden strategia sellaisenaan ilman uusia toimintapoliittisia muutoksia riittää hyvin vakauttamaan velkasuhteen viimeistään vuonna 2020. Ohjelmassa mainitaan uudistuksia, joilla tuetaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä (yhtenäistettyjen ammattien sisällyttäminen uudistettuun yleiseen eläkejärjestelmään, eläkeikä, viljelijöiden sosiaaliturvarahasto ja työkyvyttömyysetuuksien alentaminen). Nämä ovat hyvin tärkeitä toimenpiteitä julkisen talouden tasapainon ja työmarkkinoiden kehityksen kannalta pitkällä aikavälillä, mutta ne on tarkoitus panna täytäntöön vähitellen, eikä niillä siksi ole merkittäviä vaikutuksia julkisen talouden tasapainoon ohjelmakauden aikana.

| (11) | Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat selvästi EU:n keskiarvoa pienemmät johtuen julkisten eläkemenojen odotettavissa olevasta supistumisesta. Julkisen talouden vuoden 2009 rahoitusasema synnyttää kuitenkin syvän kestävyyskuilun pitkälle aikavälille. Ohjelmassa kaavaillaankin suurempien perusylijäämien turvaamista keskipitkällä aikavälillä, mikä pienentäisi osaltaan julkisen talouden kestävyyttä uhkaavia riskejä, jotka arvioitiin julkisen talouden kestävyyttä koskeneessa komission vuoden 2009 kertomuksessa (6) keskisuuriksi. |
| --- | --- |

(11)

Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat selvästi EU:n keskiarvoa pienemmät johtuen julkisten eläkemenojen odotettavissa olevasta supistumisesta. Julkisen talouden vuoden 2009 rahoitusasema synnyttää kuitenkin syvän kestävyyskuilun pitkälle aikavälille. Ohjelmassa kaavaillaankin suurempien perusylijäämien turvaamista keskipitkällä aikavälillä, mikä pienentäisi osaltaan julkisen talouden kestävyyttä uhkaavia riskejä, jotka arvioitiin julkisen talouden kestävyyttä koskeneessa komission vuoden 2009 kertomuksessa (6) keskisuuriksi.

| (12) | Puolan finanssipoliittisessa kehyksessä on parantamisen varaa. Puolassa on yksi finanssipoliittinen sääntö. Se perustuu kolmeen velkarajaan (BKT:hen suhteutettuna 50, 55 ja 60 prosenttia, joista viimeksi mainittu vahvistetaan perustuslaissa), joiden rikkominen johtaa aina yhä laajempiin finanssipoliittisiin vakauttamistoimiin. Menopuolella institutionaalinen kehys ei varmista riittävää menovalvontaa, mistä seuraa toistuvia menoylityksiä. Viranomaiset ryhtyivät parantamaan finanssipoliittista kehystä vuonna 2009. Velkasääntöä kiristettiin lisäämällä siihen säännöksiä siitä, millaisia toimenpiteitä on toteutettava, jos julkinen velka ylittää 55 prosenttia suhteessa BKT:hen (kansallisen määritelmän, ei EKT95-määritelmän mukaan). Finanssipolitiikan suunnittelujakso pidennettiin valtion talousarvion osalta kolmesta vuodesta neljään vuoteen. Julkishallinnossa tehtiin joitakin uudelleenjärjestelyjä, joiden tarkoituksena oli lisätä julkisen varainhoidon avoimuutta. Viranomaiset suunnittelevat myös finanssipoliittisen kehyksen tiukentamista muun muassa ”tilapäisin” ja ”tavoitteellisin” menosäännöin. ”Tilapäinen” sääntö kattaisi kuitenkin vain valtion talousarvion muun kuin pakollisen osan (julkisia investointeja lukuun ottamatta), joka on tällä hetkellä alle 15 prosenttia valtion menoista. Nämä toimet helpottavat vakauttamista tulevaisuudessa, mutta ne eivät korvaa ohjelman mukaisen vakauttamisuran tueksi tarvittavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(12)

Puolan finanssipoliittisessa kehyksessä on parantamisen varaa. Puolassa on yksi finanssipoliittinen sääntö. Se perustuu kolmeen velkarajaan (BKT:hen suhteutettuna 50, 55 ja 60 prosenttia, joista viimeksi mainittu vahvistetaan perustuslaissa), joiden rikkominen johtaa aina yhä laajempiin finanssipoliittisiin vakauttamistoimiin. Menopuolella institutionaalinen kehys ei varmista riittävää menovalvontaa, mistä seuraa toistuvia menoylityksiä. Viranomaiset ryhtyivät parantamaan finanssipoliittista kehystä vuonna 2009. Velkasääntöä kiristettiin lisäämällä siihen säännöksiä siitä, millaisia toimenpiteitä on toteutettava, jos julkinen velka ylittää 55 prosenttia suhteessa BKT:hen (kansallisen määritelmän, ei EKT95-määritelmän mukaan). Finanssipolitiikan suunnittelujakso pidennettiin valtion talousarvion osalta kolmesta vuodesta neljään vuoteen. Julkishallinnossa tehtiin joitakin uudelleenjärjestelyjä, joiden tarkoituksena oli lisätä julkisen varainhoidon avoimuutta. Viranomaiset suunnittelevat myös finanssipoliittisen kehyksen tiukentamista muun muassa ”tilapäisin” ja ”tavoitteellisin” menosäännöin. ”Tilapäinen” sääntö kattaisi kuitenkin vain valtion talousarvion muun kuin pakollisen osan (julkisia investointeja lukuun ottamatta), joka on tällä hetkellä alle 15 prosenttia valtion menoista. Nämä toimet helpottavat vakauttamista tulevaisuudessa, mutta ne eivät korvaa ohjelman mukaisen vakauttamisuran tueksi tarvittavia toimenpiteitä.

| (13) | Puolan julkisista menoista suhteellisen suuri osa käytetään sosiaaliturvaan ja vastaavasti suhteellisen pieni osa kasvua tukeviin menoluokkiin (innovointi, T&K) ja terveydenhuoltoon. Myös julkisten menojen tehokkuutta voitaisiin parantaa muun muassa terveydenhuollon ja opetuksen aloilla. Tulopuolella verorasitus on lähellä EU:n keskiarvoa, mutta monimutkaista verotus- ja veronkantojärjestelmää kannattaisi yksinkertaistaa. Puolan viranomaiset ovat siirtyneet asteittain vuodesta 2005 tulosbudjetoinnin suunnitteluun ja täytäntöönpanoon. Tämän odotetaan parantavan julkisten menojen tehokkuutta ja vaikuttavuutta tulevina vuosina. Tulosbudjetoinnin osuutta on laajennettu vuoden 2010 talousarviossa, sillä se kattaa nyt uusia julkisen sektorin osia ja menoluokkia. Ensimmäinen valtion talousarvio, johon sovelletaan kokonaisuudessaan tulosbudjetointia, toteutetaan näillä näkymin vuonna 2013. |
| --- | --- |

(13)

Puolan julkisista menoista suhteellisen suuri osa käytetään sosiaaliturvaan ja vastaavasti suhteellisen pieni osa kasvua tukeviin menoluokkiin (innovointi, T&K) ja terveydenhuoltoon. Myös julkisten menojen tehokkuutta voitaisiin parantaa muun muassa terveydenhuollon ja opetuksen aloilla. Tulopuolella verorasitus on lähellä EU:n keskiarvoa, mutta monimutkaista verotus- ja veronkantojärjestelmää kannattaisi yksinkertaistaa. Puolan viranomaiset ovat siirtyneet asteittain vuodesta 2005 tulosbudjetoinnin suunnitteluun ja täytäntöönpanoon. Tämän odotetaan parantavan julkisten menojen tehokkuutta ja vaikuttavuutta tulevina vuosina. Tulosbudjetoinnin osuutta on laajennettu vuoden 2010 talousarviossa, sillä se kattaa nyt uusia julkisen sektorin osia ja menoluokkia. Ensimmäinen valtion talousarvio, johon sovelletaan kokonaisuudessaan tulosbudjetointia, toteutetaan näillä näkymin vuonna 2013.

| (14) | Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa vuonna 2010 pääpiirteissään 7 päivänä heinäkuuta 2009 annettuja EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisia neuvoston suosituksia. Vuodesta 2011 alkaen julkisen talouden strategia ei kuitenkaan riskit huomioon ottaen vaikuta neuvoston suositusten mukaiselta. Vuosiksi 2010–2012 kaavaillut rakenteelliset toimet ovat vuodessa keskimäärin 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen eli hieman enemmän kuin neuvosto suositteli liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä. Finanssipoliittinen vakauttaminen painottuu kuitenkin voimakkaasti kauden loppuun, alijäämätavoitteet perustuvat optimistisiin kasvuoletuksiin eikä suunniteltujen menoleikkausten tueksi esitetä riittävän konkreettisia toimenpiteitä. Kun otetaan huomioon Puolan hyvät taloudelliset saavutukset kriisin aikana, viranomaisten ennakoima vuonna 2010 alkava elpyminen, suuri julkisen talouden rakenteellinen alijäämä ja viranomaisten tavoite korjata liiallinen alijäämä viimeistään vuonna 2012, finanssipoliittisen vakauttamisstrategian olisi painotuttava enemmän kauden alkuun. Talousarvio olisi vuonna 2010 pantava täytäntöön tinkimättä, juoksevat perusmenot pidettävä suunniteltua pienempinä aina kun mahdollista ja odottamattomat tulot suunnattava alijäämän supistamiseen. Vuosien 2011–2012 julkisen talouden alijäämätavoitteita olisi tuettava merkittävin lisätoimenpitein, joilla olisi myös varmistettava riittävä liikkumavara siltä varalta, että ohjelmaan sisältyvä makrotalouden perusskenaario ei toteudukaan. |
| --- | --- |

(14)

Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia noudattaa vuonna 2010 pääpiirteissään 7 päivänä heinäkuuta 2009 annettuja EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisia neuvoston suosituksia. Vuodesta 2011 alkaen julkisen talouden strategia ei kuitenkaan riskit huomioon ottaen vaikuta neuvoston suositusten mukaiselta. Vuosiksi 2010–2012 kaavaillut rakenteelliset toimet ovat vuodessa keskimäärin 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen eli hieman enemmän kuin neuvosto suositteli liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä. Finanssipoliittinen vakauttaminen painottuu kuitenkin voimakkaasti kauden loppuun, alijäämätavoitteet perustuvat optimistisiin kasvuoletuksiin eikä suunniteltujen menoleikkausten tueksi esitetä riittävän konkreettisia toimenpiteitä. Kun otetaan huomioon Puolan hyvät taloudelliset saavutukset kriisin aikana, viranomaisten ennakoima vuonna 2010 alkava elpyminen, suuri julkisen talouden rakenteellinen alijäämä ja viranomaisten tavoite korjata liiallinen alijäämä viimeistään vuonna 2012, finanssipoliittisen vakauttamisstrategian olisi painotuttava enemmän kauden alkuun. Talousarvio olisi vuonna 2010 pantava täytäntöön tinkimättä, juoksevat perusmenot pidettävä suunniteltua pienempinä aina kun mahdollista ja odottamattomat tulot suunnattava alijäämän supistamiseen. Vuosien 2011–2012 julkisen talouden alijäämätavoitteita olisi tuettava merkittävin lisätoimenpitein, joilla olisi myös varmistettava riittävä liikkumavara siltä varalta, että ohjelmaan sisältyvä makrotalouden perusskenaario ei toteudukaan.

| (15) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (7). Neuvosto myös kehotti Puolaa EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisissa 7 päivänä heinäkuuta 2009 annetuissa suosituksissaan raportoimaan neuvoston suositusten täytäntöönpanossa tapahtuneesta edistyksestä lähentymisohjelmien tarkistuksiin sisällytettävässä erillisessä kohdassa. Puola on noudattanut tätä suositusta osittain. Yksityiskohtaisia tietoja toimenpiteistä, jotka ovat tarpeen alijäämän saamiseksi viitearvon alapuolelle viimeistään vuonna 2012, ja uudistuksista, joilla hillitään juoksevia perusmenoja tulevien vuosien aikana, ei ole esitetty riittävästi. |
| --- | --- |

(15)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (7). Neuvosto myös kehotti Puolaa EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisissa 7 päivänä heinäkuuta 2009 annetuissa suosituksissaan raportoimaan neuvoston suositusten täytäntöönpanossa tapahtuneesta edistyksestä lähentymisohjelmien tarkistuksiin sisällytettävässä erillisessä kohdassa. Puola on noudattanut tätä suositusta osittain. Yksityiskohtaisia tietoja toimenpiteistä, jotka ovat tarpeen alijäämän saamiseksi viitearvon alapuolelle viimeistään vuonna 2012, ja uudistuksista, joilla hillitään juoksevia perusmenoja tulevien vuosien aikana, ei ole esitetty riittävästi.

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että Puola aikoo korjata liiallisen alijäämänsä viimeistään vuonna 2012 neuvoston liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä antaman suosituksen mukaisesti, mutta finanssipoliittinen vakauttaminen painottuu voimakkaasti ohjelmakauden loppuun, sillä alijäämän odotetaan supistuvan eniten vuonna 2012, ja ohjelmassa esitettyihin alijäämätavoitteisiin kohdistuu merkittäviä riskejä, jotka uhkaavat heikentää tulosta sekä tulo- että menopuolella. Koska viranomaiset ennakoivat elpymisen alkavan vuonna 2010 ja julkisen talouden rakenteellinen alijäämä on suuri, finanssipoliittisen vakauttamisstrategian olisi painotuttava enemmän kauden alkuun. Finanssipoliittisiin tavoitteisiin kohdistuvat riskit johtuvat optimistisista BKT:n määrän kasvuoletuksista, finanssipoliittisten tavoitteiden tueksi vuodesta 2011 alkaen tarvittavien mittavien ja riittävän konkreettisten toimenpiteiden puuttumisesta, juoksevia menoja koskevien suunnitelmien aiemmista ylityksistä ja vaalien vaikutuksesta. Suunnitelmat finanssipoliittisen kehyksen tiukentamiseksi erityisesti menosääntöjen tuella ovat tervetulleita. ”Tilapäinen” menosääntö ei kuitenkaan ole riittävän kunnianhimoinen etenkään sen suhteen, kuinka suuren osan julkisista menoista se kattaa.

Edellä esitetyn arvion ja EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisen 7 päivänä heinäkuuta 2009 annetun suosituksen perusteella sekä ottaen huomioon tarve varmistaa kestävä lähentyminen Puolaa kehotetaan:

| i) | toteuttamaan vuoden 2010 talousarvio tinkimättä, pitämään juoksevat perusmenot suunnitelmia pienempinä aina kun mahdollista ja suuntaamaan odottamattomat tulot alijäämän supistamiseen; |
| --- | --- |

i)

toteuttamaan vuoden 2010 talousarvio tinkimättä, pitämään juoksevat perusmenot suunnitelmia pienempinä aina kun mahdollista ja suuntaamaan odottamattomat tulot alijäämän supistamiseen;

| ii) | vahvistamaan suunniteltua julkisen talouden sopeutusta vuonna 2011 sen varmistamiseksi, että julkisen talouden toimet ovat vuosittain keskimäärin 1,25 prosenttia suhteessa BKT:hen ja noudattavat näin 104 artiklan 7 kohdan mukaista suositusta, sekä olemaan valmiina hyväksymään uusia vakauttamistoimenpiteitä vuosina 2011 ja 2012, jos riskit, jotka aiheutuvat siitä, että ohjelmassa käytetty skenaario on optimistisempi kuin EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisessa suosituksessa käytetty skenaario, käyvät toteen; |
| --- | --- |

ii)

vahvistamaan suunniteltua julkisen talouden sopeutusta vuonna 2011 sen varmistamiseksi, että julkisen talouden toimet ovat vuosittain keskimäärin 1,25 prosenttia suhteessa BKT:hen ja noudattavat näin 104 artiklan 7 kohdan mukaista suositusta, sekä olemaan valmiina hyväksymään uusia vakauttamistoimenpiteitä vuosina 2011 ja 2012, jos riskit, jotka aiheutuvat siitä, että ohjelmassa käytetty skenaario on optimistisempi kuin EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisessa suosituksessa käytetty skenaario, käyvät toteen;

| iii) | jatkamaan finanssipoliittisen kehyksen tiukentamista muun muassa ottamalla käyttöön menosääntö, joka kattaa suuremman osuuden julkisista perusmenoista kuin lähentymisohjelmassa esitetty ”tilapäinen” sääntö, ja liittämällä siihen tarvittavat seuranta- ja täytäntöönpanomekanismit. Tämä edellyttäisi sitä, että lakisääteisten menojen osuutta kokonaismenoista vähennetään. |
| --- | --- |

iii)

jatkamaan finanssipoliittisen kehyksen tiukentamista muun muassa ottamalla käyttöön menosääntö, joka kattaa suuremman osuuden julkisista perusmenoista kuin lähentymisohjelmassa esitetty ”tilapäinen” sääntö, ja liittämällä siihen tarvittavat seuranta- ja täytäntöönpanomekanismit. Tämä edellyttäisi sitä, että lakisääteisten menojen osuutta kokonaismenoista vähennetään.

Lisäksi Puolaa kehotetaan 104 artiklan 7 kohdan nojalla 7 päivänä heinäkuuta 2009 annetun neuvoston suosituksen mukaisesti antamaan seuraavan tarkistetun lähentymisohjelman erillisessä kohdassa tarkempia tietoja liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisessa tapahtuneesta edistyksestä.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (%-muutos) | LO helmikuu 2010 | 5,0 | 1,7 | 3,0 | 4,5 | 4,2 |
| KOM marraskuu 2009 | 5,0 | 1,2 | 1,8 | 3,2 | — |
| LO joulukuu 2008 | 5,1 | 3,7 | 4,0 | 4,5 | — |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO helmikuu 2010 | 4,2 | 4,0 | 2,1 | 2,7 | 3,2 |
| KOM marraskuu 2009 | 4,2 | 3,9 | 1,9 | 2,0 | — |
| LO joulukuu 2008 | 4,2 | 2,9 | 2,5 | 2,5 | — |
| Tuotantokuilu (8)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO helmikuu 2010 | 2,4 | –0,4 | –1,7 | –1,5 | –1,5 |
| KOM marraskuu 2009 (9) | 2,6 | –0,4 | –2,2 | –2,3 | — |
| LO joulukuu 2008 | 1,0 | –0,1 | –0,6 | –0,5 | — |
| Nettoluotonanto ulkomaille/nettoluotonotto ulkomailta
  (% suhteessa BKT:hen) | LO helmikuu 2010 | –4,0 | –0,1 | –1,1 | –0,0 | –0,8 |
| KOM marraskuu 2009 | –4,0 | –0,2 | –0,3 | –0,7 | — |
| LO joulukuu 2008 | –4,0 | –1,8 | –1,3 | –1,5 | — |
| Julkisen talouden tulot
  (% suhteessa BKT:hen) | LO helmikuu 2010 | 39,6 | 37,4 | 39,6 | 40,3 | 40,3 |
| KOM marraskuu 2009 | 39,6 | 37,6 | 38,6 | 38,3 | — |
| LO joulukuu 2008 | 39,8 | 40,7 | 40,0 | 39,7 | — |
| Julkisen talouden menot
  (% suhteessa BKT:hen) | LO helmikuu 2010 | 43,3 | 44,6 | 46,5 | 46,2 | 43,3 |
| KOM marraskuu 2009 | 43,3 | 44,0 | 46,1 | 45,9 | — |
| LO joulukuu 2008 | 42,6 | 43,2 | 42,4 | 41,7 | — |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO helmikuu 2010 | –3,6 | –7,2 | –6,9 | –5,9 | –2,9 |
| KOM marraskuu 2009 | –3,6 | –6,4 | –7,5 | –7,6 | — |
| LO joulukuu 2008 | –2,7 | –2,5 | –2,3 | –1,9 | — |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO helmikuu 2010 | –1,4 | –4,8 | –4,2 | –3,1 | –0,2 |
| KOM marraskuu 2009 | –1,4 | –3,8 | –4,6 | –4,6 | — |
| LO joulukuu 2008 | –0,3 | 0,1 | 0,2 | 0,5 | — |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (8)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO helmikuu 2010 | –4,6 | –7,0 | –6,2 | –5,3 | –2,3 |
| KOM marraskuu 2009 | –4,7 | –6,3 | –6,6 | –6,7 | — |
| LO joulukuu 2008 | –3,1 | –2,5 | –2,1 | –1,7 | — |
| Rakenteellinen rahoitusasema (10)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO helmikuu 2010 | –4,6 | –7,0 | –6,2 | –5,3 | –2,3 |
| KOM marraskuu 2009 | –4,7 | –6,4 | –6,6 | –6,7 | — |
| LO joulukuu 2008 | –3,1 | –2,5 | –2,3 | –1,7 | — |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO helmikuu 2010 | 47,2 | 50,7 | 53,1 | 56,3 | 55,8 |
| KOM marraskuu 2009 | 47,2 | 51,7 | 57,0 | 61,3 | — |
| LO joulukuu 2008 | 45,9 | 45,8 | 45,5 | 44,8 | — |
| Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2008

2009

2010

2011

2012

BKT:n määrä

(%-muutos)

LO helmikuu 2010

5,0

1,7

3,0

4,5

4,2

KOM marraskuu 2009

5,0

1,2

1,8

3,2

—

LO joulukuu 2008

5,1

3,7

4,0

4,5

—

YKHI-inflaatio

(%)

LO helmikuu 2010

4,2

4,0

2,1

2,7

3,2

KOM marraskuu 2009

4,2

3,9

1,9

2,0

—

LO joulukuu 2008

4,2

2,9

2,5

2,5

—

Tuotantokuilu (8)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO helmikuu 2010

2,4

–0,4

–1,7

–1,5

–1,5

KOM marraskuu 2009 (9)

2,6

–0,4

–2,2

–2,3

—

LO joulukuu 2008

1,0

–0,1

–0,6

–0,5

—

Nettoluotonanto ulkomaille/nettoluotonotto ulkomailta

(% suhteessa BKT:hen)

LO helmikuu 2010

–4,0

–0,1

–1,1

–0,0

–0,8

KOM marraskuu 2009

–4,0

–0,2

–0,3

–0,7

—

LO joulukuu 2008

–4,0

–1,8

–1,3

–1,5

—

Julkisen talouden tulot

(% suhteessa BKT:hen)

LO helmikuu 2010

39,6

37,4

39,6

40,3

40,3

KOM marraskuu 2009

39,6

37,6

38,6

38,3

—

LO joulukuu 2008

39,8

40,7

40,0

39,7

—

Julkisen talouden menot

(% suhteessa BKT:hen)

LO helmikuu 2010

43,3

44,6

46,5

46,2

43,3

KOM marraskuu 2009

43,3

44,0

46,1

45,9

—

LO joulukuu 2008

42,6

43,2

42,4

41,7

—

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO helmikuu 2010

–3,6

–7,2

–6,9

–5,9

–2,9

KOM marraskuu 2009

–3,6

–6,4

–7,5

–7,6

—

LO joulukuu 2008

–2,7

–2,5

–2,3

–1,9

—

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO helmikuu 2010

–1,4

–4,8

–4,2

–3,1

–0,2

KOM marraskuu 2009

–1,4

–3,8

–4,6

–4,6

—

LO joulukuu 2008

–0,3

0,1

0,2

0,5

—

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (8)

(% suhteessa BKT:hen)

LO helmikuu 2010

–4,6

–7,0

–6,2

–5,3

–2,3

KOM marraskuu 2009

–4,7

–6,3

–6,6

–6,7

—

LO joulukuu 2008

–3,1

–2,5

–2,1

–1,7

—

Rakenteellinen rahoitusasema (10)

(% suhteessa BKT:hen)

LO helmikuu 2010

–4,6

–7,0

–6,2

–5,3

–2,3

KOM marraskuu 2009

–4,7

–6,4

–6,6

–6,7

—

LO joulukuu 2008

–3,1

–2,5

–2,3

–1,7

—

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO helmikuu 2010

47,2

50,7

53,1

56,3

55,8

KOM marraskuu 2009

47,2

51,7

57,0

61,3

—

LO joulukuu 2008

45,9

45,8

45,5

44,8

—

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan huomioon komission yksiköiden syksyn 2009 talousennuste mutta myös muita sittemmin käyttöön tulleita tietoja kuten erityisesti komission yksiköiden helmikuun 2010 väliennuste.

(3)  Ei kuitenkaan valtionhallinnon alasektorilla, jossa kaikkia suunniteltuja menoja ei toteutettu suuremmista tuloista huolimatta.

(4)  0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen sisältää menosäännön vaikutukset, kuten ensimmäisessä puheenjohtajalle esitetyssä uudistuspaketissa on täsmennetty.

(5)  Ohjelmassa kaavaillaan kahta uutta menosääntöä: ensimmäinen on ”tilapäinen” sääntö, joka kattaa vain pienen osan julkisista menoista. Sääntöä sovelletaan siihen asti kunnes julkisen talouden rakenteellinen alijäämä saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoitteen (1 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen). Sen jälkeen viranomaiset aikovat ottaa käyttöön ”tavoitteellisen” menosäännön (jonka tavoitteena on pitää rakenteellinen alijäämä 1 prosentissa suhteessa BKT:hen), joka kattaa laajemman osan julkisista menoista.

(6)  Julkisen talouden kestävyyttä koskevissa 10 päivänä marraskuuta 2009 antamissaan päätelmissä ”neuvosto kehottaa jäsenvaltioita kiinnittämään huomiota kestävyyteen tähtääviin strategioihin tulevissa vakaus- ja lähentymisohjelmissaan” ja ”pyytää komissiota yhdessä talouspoliittisen komitean ja talous- ja rahoituskomitean kanssa kehittämään edelleen menetelmiä julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden arvioimiseksi hyvissä ajoin ennen julkisen talouden kestävyyttä koskevan seuraavan kertomuksen laatimista”. Kyseinen kertomus on määrä laatia vuonna 2012.

(7)  Puuttuvia tietoja ovat erityisesti arviot yksityisten tuotantotekijöiden vaikutuksesta potentiaaliseen kasvuun ja eräät pitkän aikavälin ennusteet.

(8)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(9)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 5,0 % vuonna 2008, 4,2 % vuonna 2009, 3,7 % vuonna 2010 ja 3,3 % vuonna 2011.

(10)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Viimeisimmän ohjelman mukaan kertaluonteisia toimenpiteitä ei ole, ja komission yksiköiden syksyn 2009 ennusteen mukaan ne ovat 0,1 % suhteessa BKT:hen vuonna 2009 (alijäämää supistavia).

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 2.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 143/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 143/22

---

SEUT:n 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 143/05

| Päätöksen tekopäivä | 25.1.2010 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 194/09 |
| Jäsenvaltio | Yhdistynyt kuningaskunta |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Liquidation aid to Bradford & Bingley |
| Oikeusperusta | Banking (Special Provisions) Act 2008
  The Bradford & Bingley plc Transfer of Securities and Property etc. Order 2008 |
| Toimenpidetyyppi | Yksittäinen tuki |
| Tarkoitus | Vakavien taloushäiriöiden korjaaminen, Sulkemistuki |
| Tuen muoto | Laina, Takaus, Muut pääomatuen muodot |
| Talousarvio | — |
| Tuen intensiteetti | — |
| Kesto | 25.1.2010 – Likvidaation päättyminen |
| Toimiala | Rahoituksen välitys |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | The Commissioners for Her Majesty's Treasury |
| 1 Horse Guards Road |
| London |
| SW1A 2HQ |
| UNITED KINGDOM |

Päätöksen tekopäivä

25.1.2010

Valtion tuen viitenumero

N 194/09

Jäsenvaltio

Yhdistynyt kuningaskunta

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Liquidation aid to Bradford & Bingley

Oikeusperusta

Banking (Special Provisions) Act 2008

The Bradford & Bingley plc Transfer of Securities and Property etc. Order 2008

Toimenpidetyyppi

Yksittäinen tuki

Tarkoitus

Vakavien taloushäiriöiden korjaaminen, Sulkemistuki

Tuen muoto

Laina, Takaus, Muut pääomatuen muodot

Talousarvio

—

Tuen intensiteetti

—

Kesto

25.1.2010 – Likvidaation päättyminen

Toimiala

Rahoituksen välitys

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

The Commissioners for Her Majesty's Treasury

1 Horse Guards Road

London

SW1A 2HQ

UNITED KINGDOM

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

| Päätöksen tekopäivä | 30.3.2010 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | NN 11/10 |
| Jäsenvaltio | Irlanti |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Rescue measure in favour of INBS |
| Oikeusperusta | Building Societies Act 1989, CIFS Act 2008 |
| Toimenpidetyyppi | Yksittäinen tuki |
| Tarkoitus | Vakavien taloushäiriöiden korjaaminen |
| Tuen muoto | Avustus |
| Talousarvio | Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 2 700 milj. EUR |
| Tuen intensiteetti | — |
| Kesto | — |
| Toimiala | Rahoituksen välitys |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Irish Minister for Finance |
| Muita tietoja | — |

Päätöksen tekopäivä

30.3.2010

Valtion tuen viitenumero

NN 11/10

Jäsenvaltio

Irlanti

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Rescue measure in favour of INBS

Oikeusperusta

Building Societies Act 1989, CIFS Act 2008

Toimenpidetyyppi

Yksittäinen tuki

Tarkoitus

Vakavien taloushäiriöiden korjaaminen

Tuen muoto

Avustus

Talousarvio

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 2 700 milj. EUR

Tuen intensiteetti

—

Kesto

—

Toimiala

Rahoituksen välitys

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Irish Minister for Finance

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

| Päätöksen tekopäivä | 27.4.2010 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 41/10 |
| Jäsenvaltio | Latvia |
| Alue | Rīga |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Investīciju atbalsts VAS “Starptautiskā lidosta “Rīga” ” |
| Oikeusperusta | 15.12.2009. MK noteikumi Nr. 1476 “Noteikumi par darbības programmas “Infrastruktūra un pakalpojumi” papildinājuma 3.3.1.4. aktivitāti “Lidostu infrastruktūras attīstība” ” |
| Toimenpidetyyppi | Yksittäinen tuki |
| Tarkoitus | Alakohtainen kehitys, Aluekehitys |
| Tuen muoto | Avustus |
| Talousarvio | Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 124 milj. EUR |
| Tuen intensiteetti | 75 % |
| Kesto | 1.5.2010–31.12.2020 |
| Toimiala | Lentoliikenne |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Satiksmes ministrija |
| Gogoļa iela 3 |
| Rīga, LV-1743 |
| LATVIJA |

Päätöksen tekopäivä

27.4.2010

Valtion tuen viitenumero

N 41/10

Jäsenvaltio

Latvia

Alue

Rīga

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Investīciju atbalsts VAS “Starptautiskā lidosta “Rīga” ”

Oikeusperusta

15.12.2009. MK noteikumi Nr. 1476 “Noteikumi par darbības programmas “Infrastruktūra un pakalpojumi” papildinājuma 3.3.1.4. aktivitāti “Lidostu infrastruktūras attīstība” ”

Toimenpidetyyppi

Yksittäinen tuki

Tarkoitus

Alakohtainen kehitys, Aluekehitys

Tuen muoto

Avustus

Talousarvio

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 124 milj. EUR

Tuen intensiteetti

75 %

Kesto

1.5.2010–31.12.2020

Toimiala

Lentoliikenne

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Satiksmes ministrija

Gogoļa iela 3

Rīga, LV-1743

LATVIJA

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

| Päätöksen tekopäivä | 10.5.2010 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 116/10 |
| Jäsenvaltio | Saksa |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Änderung der Regelung für Innovationsbeihilfen an den Schiffbau |
| Oikeusperusta | Richtlinie des Bundesministeriums für Wirtschaft und Technologie zum Förderprogramm „Innovativer Schiffbau sichert wettbewerbsfähige Arbeitsplätze“ |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Innovaatiotoiminta |
| Tuen muoto | Avustus |
| Talousarvio | Suunnitellut vuosikustannukset: 22 milj. EUR
  Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 45 milj. EUR |
| Tuen intensiteetti | 20 % |
| Kesto | 1.5.2010–31.12.2010 |
| Toimiala | Laivanrakennus |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| Scharnhorststr. 34-37 |
| 10115 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Päätöksen tekopäivä

10.5.2010

Valtion tuen viitenumero

N 116/10

Jäsenvaltio

Saksa

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Änderung der Regelung für Innovationsbeihilfen an den Schiffbau

Oikeusperusta

Richtlinie des Bundesministeriums für Wirtschaft und Technologie zum Förderprogramm „Innovativer Schiffbau sichert wettbewerbsfähige Arbeitsplätze“

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Innovaatiotoiminta

Tuen muoto

Avustus

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 22 milj. EUR

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 45 milj. EUR

Tuen intensiteetti

20 %

Kesto

1.5.2010–31.12.2010

Toimiala

Laivanrakennus

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

Scharnhorststr. 34-37

10115 Berlin

DEUTSCHLAND

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

---

| 2.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 143/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 143/25

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.5874 – Barclays/Blackstone/Portfolio Hotels)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 143/06

Komissio päätti 21 päivänä toukokuuta 2010 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen yhteismarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavilla vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla:

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) asiakirjanumerolla 32010M5874. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) asiakirjanumerolla 32010M5874. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta.

---

| 2.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 143/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 143/26

---

Tiedonanto neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 12 artiklan 5 kohdan a alakohdan mukaisesti jäsenvaltion tulliviranomaisten toimittamista tiedoista, jotka koskevat tavaroiden luokittelua tullinimikkeistöön

2010/C 143/07

Sitovan tariffitiedon voimassaolo päättyy sinä päivänä, josta alkaen se on ristiriidassa tullinimikkeistön tulkinnan kanssa seuraavien kansainvälisten tariffitoimenpiteiden vuoksi:

Tulliyhteistyöneuvoston hyväksymät muutokset Harmonoidun järjestelmän selityksiin ja luokitussuosituskokoelmaan (CCC:n asiakirja nro NC1500 – harmonoidun järjestelmän komitean 44. kokouksen raportti):

HARMONOITUA JÄRJESTELMÄÄ KOSKEVAN YLEISSOPIMUKSEN 8 ARTIKLASSA TARKOITETUN MENETTELYN MUKAISESTI TEHDYT MUUTOKSET NIMIKKEISTÖN SELITYKSIIN JA LUOKITUSSUOSITUKSET, JOTKA MAAILMAN TULLIJÄRJESTÖN ALAINEN HARMONOIDUN JÄRJESTELMÄN KOMITEA ON LAATINUT

(HARMONOIDUN JÄRJESTELMÄN KOMITEAN 44. KOKOUS, LOKAKUU 2009)

ASIAKIRJA NRO NC1500

Muutokset, jotka on tehty harmonoitua järjestelmää koskevan yleissopimuksen liitteenä olevan nimikkeistön selityksiin

| 84.15 | K/16 |
| --- | --- |
| 84.19 | K/18 |
| 84.33 | K/2 |
| 85.36 | K/1 |
| 90.28 | K/4 |
| 95.04 | K/17 |

84.15

K/16

84.19

K/18

84.33

K/2

85.36

K/1

90.28

K/4

95.04

K/17

Harmonoidun järjestelmän komitean hyväksymät luokitussuositukset

| 3002.10/4 | K/9 |
| --- | --- |
| 3002.10/5 | K/9 |
| 3404.90/1 | K/10 |
| 3504.00/2 | K/11 |
| 3824.90/18 | K/12 |
| 3923.90/1 | K/13 |
| 4014.90/1 | K/14 |
| 4016.93/2 | K/15 |
| 9503.00/9 (oikeusperustan muutos) | K/5 |

3002.10/4

K/9

3002.10/5

K/9

3404.90/1

K/10

3504.00/2

K/11

3824.90/18

K/12

3923.90/1

K/13

4014.90/1

K/14

4016.93/2

K/15

9503.00/9 (oikeusperustan muutos)

K/5

Näiden toimenpiteiden sisältöä koskevia tietoja voi saada Euroopan yhteisöjen komission verotuksen ja tulliliiton pääosastosta (rue de la Loi/Wetstraat 200, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË) sekä tämän pääosaston Internet-sivulta:

http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/harmonised_system/index_en.htm

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 2.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 143/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 143/27

---

Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaation korko (1):

1,00 % 1. kesäkuuta 2010

Euron kurssi (2)

1. kesäkuuta 2010

2010/C 143/08

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,2155 |
| JPY | Japanin jeniä | 110,65 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4393 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,83470 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,6163 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,4183 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 7,9420 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,628 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 276,62 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7093 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,1140 |
| RON | Romanian leuta | 4,1868 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,9288 |
| AUD | Australian dollaria | 1,4595 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,2766 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,4720 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,8056 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,7193 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 478,29 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 9,3929 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 8,3021 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,2590 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 11 249,90 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,0203 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 56,709 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 38,0290 |
| THB | Thaimaan bahtia | 39,607 |
| BRL | Brasilian realia | 2,2262 |
| MXN | Meksikon pesoa | 15,7893 |
| INR | Intian rupiaa | 57,3170 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,2155

JPY

Japanin jeniä

110,65

DKK

Tanskan kruunua

7,4393

GBP

Englannin puntaa

0,83470

SEK

Ruotsin kruunua

9,6163

CHF

Sveitsin frangia

1,4183

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

7,9420

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,628

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

276,62

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7093

PLN

Puolan zlotya

4,1140

RON

Romanian leuta

4,1868

TRY

Turkin liiraa

1,9288

AUD

Australian dollaria

1,4595

CAD

Kanadan dollaria

1,2766

HKD

Hongkongin dollaria

9,4720

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,8056

SGD

Singaporin dollaria

1,7193

KRW

Etelä-Korean wonia

1 478,29

ZAR

Etelä-Afrikan randia

9,3929

CNY

Kiinan juan renminbiä

8,3021

HRK

Kroatian kunaa

7,2590

IDR

Indonesian rupiaa

11 249,90

MYR

Malesian ringgitiä

4,0203

PHP

Filippiinien pesoa

56,709

RUB

Venäjän ruplaa

38,0290

THB

Thaimaan bahtia

39,607

BRL

Brasilian realia

2,2262

MXN

Meksikon pesoa

15,7893

INR

Intian rupiaa

57,3170

---

(1)  Korko, jota sovellettiin viimeiseen ennen ilmoitettua päivää suoritettuun rahoitusoperaatioon. Jos sovellettu korko on vaihtuva huutokauppakorko, korko on marginaalinen korko.

(2)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

| 2.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 143/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 143/28

---

ILMOITUS NESTEMÄISTEN JA KAASUMAISTEN HIILIVETYJEN ETSIMISTÄ KOSKEVASTA LUPAHAKEMUKSESTA (NS. COSTA DEL SOLE -LUPA)

ITALIAN TASAVALTA – SISILIAN ALUE

ASSESSORATO REGIONALE DELL’ENERGIA E DEI SERVIZI DI PUBBLICA UTILITÀ (ALUEELLINEN ENERGIA- JA PERUSPALVELUVIRASTO) – DIPARTIMENTO REGIONALE DELL’ENERGIA (ALUEELLINEN ENERGIAVIRASTO)

SERVIZIO — UFFICIO REGIONALE PER GLI IDROCARBURI E LA GEOTERMIA (U.R.I.G.) – (HIILIVEDYISTÄ JA GEOTERMIIKASTA VASTAAVA TOIMISTO)

2010/C 143/09

Apennine Energy s.r.l. -yritys, jonka päätoimipaikan osoite on via Alberico II 31, 00193 Roma, (verotunnus C.F./P.IVA 01348720358), Italia ja joka on rekisteröity Rooman kauppakamariin numerolla 01348720358, on 18 päivänä joulukuuta 2009 hakenut direktiivin 94/22/EY saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täytäntöönpanoa koskevan, 3 päivänä heinäkuuta 2000 annetun Sisilian hallintoalueen lain (L.R.S.) nro 14 nojalla entiseltä teollisuusvirastolta, joka on toimivaltainen viranomainen myöntämään etsimislupia Sisilian hallintoalueella ja jonka toimipaikan osoite on via Ugo La Malfa 87/89, 90146 Palermo PA, ITALIA, lupaa etsiä nestemäisiä ja kaasumaisia hiilivetyjä (ns. ”Costa del Sole” -lupa) 4 152 hehtaarin (41,52 km2) alueella, joka sijaitsee Sisilian etelärannikolla Caltanissettan maakunnassa Buteran ja Gelan kuntien alueella.

Alue rajoittuu etelässä kulmapisteiden D ja E välisellä rannikon suuntaisella viivalla mereen ja muissa suunnissa vapaaseen alueeseen.

Etsimisalue rajoittuu seitsemää kulmapistettä yhdistäviin suoriin sekä rannikolla kulmapisteiden D ja E väliseen suoraan.

Kulmapisteet ovat seuraavat:

| A. | Savorni-rakennuksen lounaiskulma 100 metrin korkeudessa (F. 272 III NE); |
| --- | --- |
| B. | Rocca d’Adamossa 289 metrin korkeudessa sijaitseva trigonometrinen piste (F.272 III NE); |
| C. | Torre Manfriassa 75 metrin korkeudessa sijaitseva trigonometrinen piste (F.272 III NE). |
| D. | Kulmapisteet B ja C yhdistävän viivan jatkeen ja rannikkoviivan leikkauspiste (F.272 III NE); |
| E. | Kulmapisteet F ja G yhdistävän viivan jatkeen ja rannikkoviivan leikkauspiste (F.272 III NO); |
| F. | Castello di Falconarassa 18 metrin korkeudessa sijaitseva trigonometrinen piste (F. 272 III NO); |
| G. | La Tenutellan rakennusten lounaiskulma 59 metrin korkeudessa (F. 272 III NE). |

A.

Savorni-rakennuksen lounaiskulma 100 metrin korkeudessa (F. 272 III NE);

B.

Rocca d’Adamossa 289 metrin korkeudessa sijaitseva trigonometrinen piste (F.272 III NE);

C.

Torre Manfriassa 75 metrin korkeudessa sijaitseva trigonometrinen piste (F.272 III NE).

D.

Kulmapisteet B ja C yhdistävän viivan jatkeen ja rannikkoviivan leikkauspiste (F.272 III NE);

E.

Kulmapisteet F ja G yhdistävän viivan jatkeen ja rannikkoviivan leikkauspiste (F.272 III NO);

F.

Castello di Falconarassa 18 metrin korkeudessa sijaitseva trigonometrinen piste (F. 272 III NO);

G.

La Tenutellan rakennusten lounaiskulma 59 metrin korkeudessa (F. 272 III NE).

Maantieteelliset koordinaatit

| Kulmapiste | Itäistä pituutta (M.Mario) | Pohjoista leveyttä |
| --- | --- | --- |
| A | 1° 42′ 23,39′′ | 37° 09′ 49,46′′ |
| B | 1° 43′ 35,59′′ | 37° 09′ 41,35′′ |
| C | 1° 41′ 11,19′′ | 37° 05′ 59,19′′ |
| D | 1° 41′ 08,14′′ | 37° 05′ 53,11′′ |
| E | 1° 35′ 57,97 | 37° 06′ 25,14′′ |
| F | 1° 36′ 03,05′′ | 37° 06′ 29,39′′ |
| G | 1° 38′ 33,56′′ | 37° 08′ 41,63′′ |

Kulmapiste

Itäistä pituutta (M.Mario)

Pohjoista leveyttä

A

1° 42′ 23,39′′

37° 09′ 49,46′′

B

1° 43′ 35,59′′

37° 09′ 41,35′′

C

1° 41′ 11,19′′

37° 05′ 59,19′′

D

1° 41′ 08,14′′

37° 05′ 53,11′′

E

1° 35′ 57,97

37° 06′ 25,14′′

F

1° 36′ 03,05′′

37° 06′ 29,39′′

G

1° 38′ 33,56′′

37° 08′ 41,63′′

Samaa aluetta koskevia lupahakemuksia voidaan jättää 90 päivän ajan siitä, kun tämä ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämän jälkeen saatuja hakemuksia ei oteta huomioon. Luvasta päätetään kuuden kuukauden kuluessa lupahakemusten viimeisestä jättöpäivästä. Direktiivin 94/22/EY 5 artiklan 1 kohtaan viitaten ilmoitetaan lisäksi, että etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien ensisijaiset myöntämisperusteet on julkaistu 19 päivänä joulukuuta 1998 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä C 396, jolloin viitataan direktiivin 94/22/EY saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä 25 päivänä marraskuuta 1996 annettuun tasavallan presidentin asetukseen nro 625 (julkaistu 14 päivänä joulukuuta 1996 Italian tasavallan virallisessa lehdessä Gazzetta ufficiale della Repubblica Italiana nro 293). Tarkemmat myöntämisperusteet määritetään edellä mainitussa 3 päivänä heinäkuuta 2000 annetussa Sisilian hallintoalueen laissa (L.R.S.) nro 14 (julkaistu 7 päivänä heinäkuuta 2000 Sisilian hallintoalueen virallisessa lehdessä Gazzetta Ufficiale della Regione Siciliana nro 32).

Toiminnan harjoittamista ja päättämistä koskevat ehdot ja vaatimukset vahvistetaan edellä mainitussa 3 päivänä heinäkuuta 2000 annetussa Sisilian hallintoalueen laissa (L.R.S.) nro 14 ja teollisuusviraston 30 päivänä lokakuuta 2003 antaman asetuksen nro 91 ja 20 päivänä lokakuuta 2004 antaman asetuksen nro 88 yhteydessä vahvistetuissa vakiosäännöissä (Disciplinare Tipo), jotka on julkaistu Sisilian hallintoalueen virallisessa lehdessä Gazzetta Ufficiale della Regione Siciliana nro 49, osa I ( 14 päivänä marraskuuta 2003) ja nro 46, osa I (5 päivänä marraskuuta 2004).

Hakemukseen liittyvät asiakirjat ovat nähtävänä kaivosalan aluehallintoon kuuluvassa hiilivedyistä ja geotermiikasta vastaavassa toimistossa (via Ugo La Malfa 101, 90146 Palermo PA, ITALIA).

Palermo 21 päivänä huhtikuuta 2010.

Johtava insinööri

Dr. Ing. Salvatore GIORLANDO

---

V Ilmoitukset

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 2.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 143/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 143/30

---

Ilmoitus tiettyjen Korean tasavallasta peräisin olevien side-by-side-jääkaappi-pakastinyhdistelmien unioniin suuntautuvassa tuonnissa voimassa olevista polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä: yksilöllisen polkumyyntitullin kohteena olevan yrityksen osoitteen muuttaminen

2010/C 143/10

Korean tasavallasta peräisin olevien tiettyjen side-by-side-jääkaappi-pakastinyhdistelmien tuontiin sovelletaan lopullista polkumyyntitullia, joka otettiin käyttöön annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1289/2006 (1), jäljempänä asetus (EY) N:o 1289/2006.

Korean tasavallassa sijaitseva yritys Daewoo Electronics Corporation, jonka unioniin suuntautuvaan tiettyjen side-by-side-jääkaappi-pakastinyhdistelmien vientiin sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1289/2006 1 artiklan 2 kohdan nojalla 3,4 prosentin polkumyyntitullia, on ilmoittanut komissiolle vaihtaneensa 8 päivästä elokuuta 2008 lähtien osoitteensa.

Yritys katsoo, että osoitteenmuutos ei vaikuta sen oikeuteen hyötyä yksilöllisestä tullista, jota siihen sovellettiin, kun sen osoite oli vielä:

| 686 Ahyeon-dong |
| --- |
| Mapo-gu |
| Seoul |
| SOUTH KOREA |

686 Ahyeon-dong

Mapo-gu

Seoul

SOUTH KOREA

Yritys on toimittanut riittävästi todisteita siitä, että osoitteenmuutos johtuu yrityksen sisäisestä organisaatiomuutoksesta, jonka seurauksena yrityksen pääkonttori siirtyi uusiin tiloihin.

Komissio on toimitettuja tietoja tarkasteltuaan todennut, ettei osoitteenmuutos vaikuta millään tavoin asetuksen (EY) N:o 1289/2006 päätelmiin. Tämän vuoksi asetuksen (EY) N:o 1289/2006 1 artiklan 2 kohdassa olevaa viittausta yritykseen:

| Daewoo Electronics Corporation |
| --- |
| 686 Ahyeon-dong |
| Mapo-gu |
| Seoul |
| SOUTH KOREA |

Daewoo Electronics Corporation

686 Ahyeon-dong

Mapo-gu

Seoul

SOUTH KOREA

olisi pidettävä viittauksena yritykseen:

| Daewoo Electronics Corporation |
| --- |
| Narakeyum Jeodong Building 1 |
| Jeo-dong1(il)-ga |
| Jung-gu |
| Seoul |
| SOUTH KOREA |

Daewoo Electronics Corporation

Narakeyum Jeodong Building 1

Jeo-dong1(il)-ga

Jung-gu

Seoul

SOUTH KOREA

TARIC-lisäkoodilla A733 viitataan yritykseen:

| Daewoo Electronics Corporation |
| --- |
| Narakeyum Jeodong Building 1 |
| Jeo-dong1(il)-ga |
| Jung-gu |
| Seoul |
| SOUTH KOREA |

Daewoo Electronics Corporation

Narakeyum Jeodong Building 1

Jeo-dong1(il)-ga

Jung-gu

Seoul

SOUTH KOREA

---

(1)  EUVL L 236, 31.8.2006, s. 11.

---

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 2.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 143/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 143/32

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.5818 – Ericsson/LG Electronics/JV)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 143/11

| 1. | Komissio vastaanotti 26 päivänä toukokuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla ruotsalainen yritys Telefonaktiebolaget LM Ericsson (Ericsson) ja eteläkorealainen LG Electronics Inc. (LG Electronics) hankkivat hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan eteläkorealaisessa yrityksessä LG-Nortel Co. Ltd. (LG-Nortel) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 26 päivänä toukokuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla ruotsalainen yritys Telefonaktiebolaget LM Ericsson (Ericsson) ja eteläkorealainen LG Electronics Inc. (LG Electronics) hankkivat hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan eteläkorealaisessa yrityksessä LG-Nortel Co. Ltd. (LG-Nortel) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Ericsson: televiestintälaitteiden ja niihin liittyvien palvelujen tuotanto ja myynti kiinteän ja matkaviestinverkon operaattoreille, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Ericsson: televiestintälaitteiden ja niihin liittyvien palvelujen tuotanto ja myynti kiinteän ja matkaviestinverkon operaattoreille,

| — | LG Electronics: kulutuselektroniikan, kotitaloustuotteiden, matkaviestimien ja IT-tuotteiden tuotanto ja myynti, |
| --- | --- |

—

LG Electronics: kulutuselektroniikan, kotitaloustuotteiden, matkaviestimien ja IT-tuotteiden tuotanto ja myynti,

| — | LG-Nortel: tiedonsiirtoverkkoon ja yritysten puhelintekniikkaan liittyvien tuotteiden ja ratkaisujen tuotanto ja myynti. |
| --- | --- |

—

LG-Nortel: tiedonsiirtoverkkoon ja yritysten puhelintekniikkaan liittyvien tuotteiden ja ratkaisujen tuotanto ja myynti.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.5818 – Ericsson/LG Electronics/JV seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.5818 – Ericsson/LG Electronics/JV seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32 (”tiedonanto yksinkertaistetusta menettelystä”).

---

| 2.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 143/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 143/33

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.5808 – JSA/Jacquet Metals/IMS)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 143/12

| 1. | Komissio vastaanotti 26 päivänä toukokuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen [sen käsiteltäväksi asetuksen 4 artiklan 5 kohdan nojalla siirretystä] ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla belgialainen yritys JSA S.A (JSA) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan ranskalaisessa yrityksessä IMS International Metal Service (IMS). |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 26 päivänä toukokuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen [sen käsiteltäväksi asetuksen 4 artiklan 5 kohdan nojalla siirretystä] ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla belgialainen yritys JSA S.A (JSA) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan ranskalaisessa yrityksessä IMS International Metal Service (IMS).

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | JSA S.A:lla on yksinomainen määräysvalta yrityksessä Jacquet Metals, joka toimii rauta- ja terästuotteiden jakelun alalla ja jonka päätuotteita ovat ruostumattomasta teräksestä valmistetut kvarttolevyt, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

JSA S.A:lla on yksinomainen määräysvalta yrityksessä Jacquet Metals, joka toimii rauta- ja terästuotteiden jakelun alalla ja jonka päätuotteita ovat ruostumattomasta teräksestä valmistetut kvarttolevyt,

| — | IMS: rauta- ja terästuotteiden jakelu. |
| --- | --- |

—

IMS: rauta- ja terästuotteiden jakelu.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.5808 – JSA/Jacquet Metals/IMS seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.5808 – JSA/Jacquet Metals/IMS seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

---